# Europeiska unionens L 88/2019

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 88 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 62 årgången29 mars 2019 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 88

Svensk utgåva

Lagstiftning

62 årgången29 mars 2019

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2019/528 av den 6 november 2018 om ingående, på unionens vägnar, av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om fastställande av villkoren för Konungariket Marockos deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2019/529 av den 28 mars 2019 om ändring av förordning (EU) 2019/124 vad gäller vissa fiskemöjligheter | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/530 av den 27 mars 2019 om utseende av Europeiska unionens referenslaboratorier för växtskadegörare när det gäller insekter och kvalster, nematoder, bakterier, svampar och algsvampar samt virus, viroider och fytoplasma | 19 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/531 av den 27 mars 2019 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin | 23 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/532 av den 28 mars 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/2378 vad gäller standardformulär, inbegripet språkordning, för det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang | 25 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/533 av den 28 mars 2019 om ett samordnat flerårigt kontrollprogram för unionen för 2020, 2021 och 2022 för att säkerställa att gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester följs och för att bedöma konsumenternas exponering för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av vegetabiliskt och animaliskt ursprung (
  1
  ) | 28 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | * | Kommissionens rekommendation (EU) 2019/534 av den 26 mars 2019 It-säkerhet i 5G-nät | 42 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2019/528 av den 6 november 2018 om ingående, på unionens vägnar, av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om fastställande av villkoren för Konungariket Marockos deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima)

1

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2019/529 av den 28 mars 2019 om ändring av förordning (EU) 2019/124 vad gäller vissa fiskemöjligheter

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/530 av den 27 mars 2019 om utseende av Europeiska unionens referenslaboratorier för växtskadegörare när det gäller insekter och kvalster, nematoder, bakterier, svampar och algsvampar samt virus, viroider och fytoplasma

19

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/531 av den 27 mars 2019 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin

23

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/532 av den 28 mars 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/2378 vad gäller standardformulär, inbegripet språkordning, för det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang

25

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/533 av den 28 mars 2019 om ett samordnat flerårigt kontrollprogram för unionen för 2020, 2021 och 2022 för att säkerställa att gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester följs och för att bedöma konsumenternas exponering för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av vegetabiliskt och animaliskt ursprung (
  1
  )

1

28

REKOMMENDATIONER

*

Kommissionens rekommendation (EU) 2019/534 av den 26 mars 2019 It-säkerhet i 5G-nät

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 29.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 88/1

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2019/528

av den 6 november 2018

om ingående, på unionens vägnar, av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om fastställande av villkoren för Konungariket Marockos deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 186 jämförd med artikel 218.6 andra stycket a v,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/1324 (2) föreskriver unionens deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (nedan kallat Prima) som genomförs gemensamt av flera medlemsstater. |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/1324 (2) föreskriver unionens deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (nedan kallat Prima) som genomförs gemensamt av flera medlemsstater.

| (2) | Konungariket Marocko (nedan kallad Marocko) har uttryckt sin önskan att ansluta sig till Prima som deltagande stat och på samma villkor som medlemsstaterna och de tredjeländer som är associerade till ramprogrammet Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) – och som deltar i Prima. |
| --- | --- |

(2)

Konungariket Marocko (nedan kallad Marocko) har uttryckt sin önskan att ansluta sig till Prima som deltagande stat och på samma villkor som medlemsstaterna och de tredjeländer som är associerade till ramprogrammet Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) – och som deltar i Prima.

| (3) | I enlighet med artikel 1.2 i beslut (EU) 2017/1324 ska Marocko bli en deltagande stat i Prima under förutsättning att det ingås ett internationellt avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med unionen där villkoren för Marockos deltagande i Prima fastställs. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 1.2 i beslut (EU) 2017/1324 ska Marocko bli en deltagande stat i Prima under förutsättning att det ingås ett internationellt avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med unionen där villkoren för Marockos deltagande i Prima fastställs.

| (4) | I enlighet med rådets beslut (EU) 2018/639 (3) undertecknades avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om fastställande av villkoren för Marockos deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) (nedan kallat avtalet) den 10 april 2018, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med rådets beslut (EU) 2018/639 (3) undertecknades avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om fastställande av villkoren för Marockos deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) (nedan kallat avtalet) den 10 april 2018, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt.

| (5) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(5)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om fastställande av villkoren för Konungariket Marockos deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) godkänns härmed på unionens vägnar (4).

Artikel 2

Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som avses i artikel 5.2 i avtalet (5).

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 6 november 2018.

På rådets vägnar

H. LÖGER

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 2 oktober 2018 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/1324 av den 4 juli 2017 om unionens deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) som genomförs gemensamt av flera medlemsstater (EUT L 185, 18.7.2017, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2018/639 av den 19 mars 2018 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och provisorisk tillämpning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko som fastställer villkoren för Konungariket Marockos deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) (EUT L 106, 26.4.2018, s. 1).

3

(4)  Texten till avtalet har offentliggjorts i EUT L 106, 26.4.2018, s. 3, tillsammans med beslutet om undertecknande.

4

(5)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

5

Europeiska unionens officiella tidning

---

FÖRORDNINGAR

| 29.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 88/3

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2019/529

av den 28 mars 2019

om ändring av förordning (EU) 2019/124 vad gäller vissa fiskemöjligheter

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordning (EU) 2019/124 (1) fastställs för 2019 fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EU) 2019/124 (1) fastställs för 2019 fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten.

| (2) | Vid sitt årsmöte 2018 beslutade Kommissionen för bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (WCPFC) att behålla bevarandeåtgärder för svärdfisk och tropiska tonfiskar. Dessa åtgärder bör genomföras i unionsrätten. |
| --- | --- |

(2)

Vid sitt årsmöte 2018 beslutade Kommissionen för bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (WCPFC) att behålla bevarandeåtgärder för svärdfisk och tropiska tonfiskar. Dessa åtgärder bör genomföras i unionsrätten.

| (3) | Vid sitt årsmöte 2019 antog Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO) nya fångstbegränsningar för chilensk taggmakrill (Trachurus murphyi) och godkände undersökande fiske efter tandnotingar (Dissostichus spp.). De gällande åtgärderna bör genomföras i unionsrätten. |
| --- | --- |

(3)

Vid sitt årsmöte 2019 antog Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO) nya fångstbegränsningar för chilensk taggmakrill (Trachurus murphyi) och godkände undersökande fiske efter tandnotingar (Dissostichus spp.). De gällande åtgärderna bör genomföras i unionsrätten.

| (4) | Genom förordning (EU) 2019/124 fastställdes den totala tillåtna fångstmängden (TAC) för tobisar i Ices-sektionerna (Ices, Internationella havsforskningsrådet) 2a och 3a och Ices-delområde 4 till noll. Tobisar är en kortlivad art och relevanta vetenskapliga utlåtanden blir tillgängliga under andra hälften av februari, medan fisket inleds redan i april. |
| --- | --- |

(4)

Genom förordning (EU) 2019/124 fastställdes den totala tillåtna fångstmängden (TAC) för tobisar i Ices-sektionerna (Ices, Internationella havsforskningsrådet) 2a och 3a och Ices-delområde 4 till noll. Tobisar är en kortlivad art och relevanta vetenskapliga utlåtanden blir tillgängliga under andra hälften av februari, medan fisket inleds redan i april.

| (5) | Fångstbegränsningarna för tobisar i Ices-sektionerna 2a och 3a och Ices-delområde 4 bör ändras så att de överensstämmer med de senaste vetenskapliga utlåtandena från Ices som utfärdades den 22 februari 2019 avseende principen om maximal hållbar avkastning och, för vissa förvaltningsområden, försiktighetsansatsen. |
| --- | --- |

(5)

Fångstbegränsningarna för tobisar i Ices-sektionerna 2a och 3a och Ices-delområde 4 bör ändras så att de överensstämmer med de senaste vetenskapliga utlåtandena från Ices som utfärdades den 22 februari 2019 avseende principen om maximal hållbar avkastning och, för vissa förvaltningsområden, försiktighetsansatsen.

| (6) | Begränsningar av fiskeansträngningen för unionsfiskefartyg i Iccats konventionsområde (Iccat, Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten) baseras på uppgifter i de fiske-, kapacitets- och odlingsplaner för blåfenad tonfisk som medlemsstaterna har tillhandahållit kommissionen. Dessa begränsningar rapporterades via den Unionsplan som Iccat godkände vid det extra mötet i Iccats andra underkommitté den 4 och 5 mars 2019. De bör fastställas som en del av fiskemöjligheterna. |
| --- | --- |

(6)

Begränsningar av fiskeansträngningen för unionsfiskefartyg i Iccats konventionsområde (Iccat, Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten) baseras på uppgifter i de fiske-, kapacitets- och odlingsplaner för blåfenad tonfisk som medlemsstaterna har tillhandahållit kommissionen. Dessa begränsningar rapporterades via den Unionsplan som Iccat godkände vid det extra mötet i Iccats andra underkommitté den 4 och 5 mars 2019. De bör fastställas som en del av fiskemöjligheterna.

| (7) | Förordning (EU) 2019/124 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Förordning (EU) 2019/124 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De fångstbegränsningar som fastställs i förordning (EU) 2019/124 är tillämpliga från och med den 1 januari 2019. De bestämmelser som införs genom denna förordning rörande fångstbegränsningar bör därför också vara tillämpliga från och med den dagen. En sådan retroaktiv tillämpning påverkar inte tillämpningen av principerna om rättssäkerhet och skydd för berättigade förväntningar, eftersom de berörda fiskemöjligheterna ännu inte har uttömts. |
| --- | --- |

(8)

De fångstbegränsningar som fastställs i förordning (EU) 2019/124 är tillämpliga från och med den 1 januari 2019. De bestämmelser som införs genom denna förordning rörande fångstbegränsningar bör därför också vara tillämpliga från och med den dagen. En sådan retroaktiv tillämpning påverkar inte tillämpningen av principerna om rättssäkerhet och skydd för berättigade förväntningar, eftersom de berörda fiskemöjligheterna ännu inte har uttömts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) 2019/124 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 27.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   De medlemsstater som avses i punkt 1 ska begränsa den totala bruttodräktighetsnivån för fartyg som för deras flagg och som under 2019 fiskar efter pelagiska bestånd till den totala bruttodräktighetsnivån för unionen på 36 102 i det området.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 27.2 ska ersättas med följande:

”2.   De medlemsstater som avses i punkt 1 ska begränsa den totala bruttodräktighetsnivån för fartyg som för deras flagg och som under 2019 fiskar efter pelagiska bestånd till den totala bruttodräktighetsnivån för unionen på 36 102 i det området.”

| 2. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 28a
  Undersökande fiske

  1.   Medlemsstaterna får under 2019 delta i undersökande långrevsfiske efter tandnotingar (Dissostichus spp.) i SPRFMO:s konventionsområde endast om SPRFMO har godkänt deras ansökan om sådant fiske, inbegripet en fiskeinsatsplan och ett åtagande att genomföra en uppgiftsinsamlingsplan.


  2.   Fiske får endast ske i de forskningsblock som anges i bilaga IJ. Det ska vara förbjudet att fiska i vatten som är mindre än 750 meter och mer än 2 000 meter djupa.


  3.   TAC:en ska överensstämma med vad som anges i bilaga IJ. Fisket ska begränsas till en fiskeresa om högst 21 dagar i rad och högst 5 000 krokar per lina, med ett maximum på 20 linor per forskningsblock. Fisket ska upphöra antingen när TAC:en har uppnåtts eller om 100 linor har lagts ut och tagits upp, beroende på vilket som inträffar först.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 28a

Undersökande fiske

1.   Medlemsstaterna får under 2019 delta i undersökande långrevsfiske efter tandnotingar (Dissostichus spp.) i SPRFMO:s konventionsområde endast om SPRFMO har godkänt deras ansökan om sådant fiske, inbegripet en fiskeinsatsplan och ett åtagande att genomföra en uppgiftsinsamlingsplan.

2.   Fiske får endast ske i de forskningsblock som anges i bilaga IJ. Det ska vara förbjudet att fiska i vatten som är mindre än 750 meter och mer än 2 000 meter djupa.

3.   TAC:en ska överensstämma med vad som anges i bilaga IJ. Fisket ska begränsas till en fiskeresa om högst 21 dagar i rad och högst 5 000 krokar per lina, med ett maximum på 20 linor per forskningsblock. Fisket ska upphöra antingen när TAC:en har uppnåtts eller om 100 linor har lagts ut och tagits upp, beroende på vilket som inträffar först.”

| 3. | Bilagorna IA, IB, IH, IJ, III, IV, VII och VIII till förordning (EU) 2019/124 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

3.

Bilagorna IA, IB, IH, IJ, III, IV, VII och VIII till förordning (EU) 2019/124 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2019.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 mars 2019.

På rådets vägnar

G. CIAMBA

Ordförande

---

(1)  Rådets förordning (EU) 2019/124 av den 30 januari 2019 om fastställande för år 2019 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten (EUT L 29, 31.1.2019, s. 1).

1

---

BILAGA

1.

| a) | Tabellen över fiskemöjligheter för tobisar och därtill hörande bifångster i unionens vatten i Ices-sektionerna 2a och 3a och Ices-delområde 4 ska ersättas med följande:












  ”Art: | Tobisar och därtill hörande bifångster

  Ammodytes spp. | Zon: | Unionens vatten i 2a, 3a och 4 (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Danmark | 106 387  (2) | | |
| Förenade kungariket | 2 325  (2) | | |
| Tyskland | 162 (2) | | |
| Sverige | 3 906  (2) | | |
| Unionen | 112 780 | | |
| TAC | 112 780 | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |
| Särskilt villkor:

  Inom gränserna för de ovannämnda kvoterna får högst nedan angivna kvantiteter tas i följande förvaltningsområden för tobisar enligt bilaga IIC:





















  Zon | : | Unionens vatten i förvaltningsområden för tobisar |

a)

Tabellen över fiskemöjligheter för tobisar och därtill hörande bifångster i unionens vatten i Ices-sektionerna 2a och 3a och Ices-delområde 4 ska ersättas med följande:

”Art:

Tobisar och därtill hörande bifångster

Ammodytes spp.

Zon:

Unionens vatten i 2a, 3a och 4 (1)

Danmark

106 387  (2)

Förenade kungariket

2 325  (2)

Tyskland

162 (2)

Sverige

3 906  (2)

Unionen

112 780

TAC

112 780

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Särskilt villkor:

Inom gränserna för de ovannämnda kvoterna får högst nedan angivna kvantiteter tas i följande förvaltningsområden för tobisar enligt bilaga IIC:

Zon

:

Unionens vatten i förvaltningsområden för tobisar

1r

2r ()

3r

4 ()

5r

6

7r

(SAN/234_1R)

(SAN/234_2R)

(SAN/234_3R)

(SAN/234_4)

(SAN/234_5R)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7R)

Danmark

86 704

4 717

10 084

4 717

0

165

0

Förenade kungariket

1 895

103

220

103

0

4

0

Tyskland

133

7

15

7

0

0

0

Sverige

3 184

173

370

173

0

6

0

Unionen

91 916

5 000

10 689

5 000

0

175

0

Totalt

91 916

5 000

10 689

5 000

0

175

0

()  I förvaltningsområdena 2r och 4 får TAC:en endast fiskas som kontroll-TAC med tillhörande provtagningsprotokoll för fisket.”

| b) | Tabellen över fiskemöjligheter för blåvitling i unionens vatten och internationella vatten i 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 och 14 ska ersättas med följande:









  ”Art: | Blåvitling

  Micromesistius poutassou | Zon: | Unionens vatten och internationella vatten i 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 och 14
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Danmark | 48 813  (4) | | |
| Tyskland | 18 979  (4) | | |
| Spanien | 41 383  (4)
   (5) | | |
| Frankrike | 33 970  (4) | | |
| Irland | 37 800  (4) | | |
| Nederländerna | 59 522  (4) | | |
| Portugal | 3 844  (4)
   (5) | | |
| Sverige | 12 075  (4) | | |
| Förenade kungariket | 63 341  (4) | | |
| Unionen | 319 727  (4)
   (6) | | |
| Norge | 99 900 | | |
| Färöarna | 10 000 | | |
| TAC | Ej tillämpligt | | Analytisk TAC
  Artikel 7.2 i denna förordning ska tillämpas. |

b)

Tabellen över fiskemöjligheter för blåvitling i unionens vatten och internationella vatten i 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 och 14 ska ersättas med följande:

”Art:

Blåvitling

Micromesistius poutassou

Zon:

Unionens vatten och internationella vatten i 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 och 14

(WHB/1X14)

Danmark

48 813  (4)

Tyskland

18 979  (4)

Spanien

41 383  (4)
   (5)

Frankrike

33 970  (4)

Irland

37 800  (4)

Nederländerna

59 522  (4)

Portugal

3 844  (4)
   (5)

Sverige

12 075  (4)

Förenade kungariket

63 341  (4)

Unionen

319 727  (4)
   (6)

Norge

99 900

Färöarna

10 000

TAC

Ej tillämpligt

Analytisk TAC

Artikel 7.2 i denna förordning ska tillämpas.

| c) | Tabellen över fiskemöjligheter för långa i unionens vatten i 4 ska ersättas med följande:









  ”Art: | Långa

  Molva molva | Zon: | Unionens vatten i 4
  (LIN/04-C.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 26 (7) | | |
| Danmark | 404 (7) | | |
| Tyskland | 250 (7) | | |
| Frankrike | 225 | | |
| Nederländerna | 9 | | |
| Sverige | 17 (7) | | |
| Förenade kungariket | 3 104  (7) | | |
| Unionen | 4 035 | | |
| TAC | 4 035 | | Försiktighets-TAC |

c)

Tabellen över fiskemöjligheter för långa i unionens vatten i 4 ska ersättas med följande:

”Art:

Långa

Molva molva

Zon:

Unionens vatten i 4

(LIN/04-C.)

Belgien

26 (7)

Danmark

404 (7)

Tyskland

250 (7)

Frankrike

225

Nederländerna

9

Sverige

17 (7)

Förenade kungariket

3 104  (7)

Unionen

4 035

TAC

4 035

| d) | Tillägget ska ersättas med följande:


  ”Tillägg
  De TAC:er som avses i artikel 8.4 är följande:





  För Belgien: tunga i 7a; tunga i 7f och 7g; tunga i 7e; tunga i 8a och 8b; glasvar i 7, kolja i 7b–k, 8, 9 och 10; unionens vatten i Cecaf 34.1.1; havskräfta i 7; torsk i 7a; rödspätta i 7f och 7g; rödspätta i 7h, 7j och 7k, rockor i 6a, 6b, 7a–c och 7e–k. |
| --- | --- |

d)

Tillägget ska ersättas med följande:

”Tillägg

De TAC:er som avses i artikel 8.4 är följande:

För Belgien: tunga i 7a; tunga i 7f och 7g; tunga i 7e; tunga i 8a och 8b; glasvar i 7, kolja i 7b–k, 8, 9 och 10; unionens vatten i Cecaf 34.1.1; havskräfta i 7; torsk i 7a; rödspätta i 7f och 7g; rödspätta i 7h, 7j och 7k, rockor i 6a, 6b, 7a–c och 7e–k.

| För Frankrike: makrill i 3a och 4; unionens vatten i 2a, 3b, 3c och delsektionerna 22–32; sill i 4, 7d och unionens vatten i 2a; taggmakrill i unionens vatten i 4b, 4c och 7d; vitling i 7b–k; kolja i 7b–k, 8, 9 och 10; unionens vatten i Cecaf 34.1.1; tunga i 7f och 7g; vitling i 8; fläckpagell i unionens vatten och internationella vatten i 6, 7 och 8; trynfiskar i unionens vatten och internationella vatten i 6, 7 och 8; makrill i 6, 7, 8a, 8b, 8d och 8e; unionens vatten och internationella vatten i 5b, internationella vatten i 2a, 12 och 14; rockor i unionens vatten i 6a, 6b, 7a–c och 7e–k, rockor i unionens vatten i 7d, rockor i unionens vatten i 8 och 9; brokrocka i unionens vatten i 7d och 7e. |
| --- |

För Frankrike: makrill i 3a och 4; unionens vatten i 2a, 3b, 3c och delsektionerna 22–32; sill i 4, 7d och unionens vatten i 2a; taggmakrill i unionens vatten i 4b, 4c och 7d; vitling i 7b–k; kolja i 7b–k, 8, 9 och 10; unionens vatten i Cecaf 34.1.1; tunga i 7f och 7g; vitling i 8; fläckpagell i unionens vatten och internationella vatten i 6, 7 och 8; trynfiskar i unionens vatten och internationella vatten i 6, 7 och 8; makrill i 6, 7, 8a, 8b, 8d och 8e; unionens vatten och internationella vatten i 5b, internationella vatten i 2a, 12 och 14; rockor i unionens vatten i 6a, 6b, 7a–c och 7e–k, rockor i unionens vatten i 7d, rockor i unionens vatten i 8 och 9; brokrocka i unionens vatten i 7d och 7e.

| För Irland: marulkfiskar i 6; unionens vatten och internationella vatten i 5b, internationella vatten i 12 och 14; marulkfiskar i 7; havskräfta i funktionell enhet 16 i Ices-delområde 7. |
| --- |

För Irland: marulkfiskar i 6; unionens vatten och internationella vatten i 5b, internationella vatten i 12 och 14; marulkfiskar i 7; havskräfta i funktionell enhet 16 i Ices-delområde 7.

| För Förenade kungariket: i utbyte mot torsk och vitling väster om Skottland: torsk i 6b; unionens vatten och internationella vatten i 5b väster om 12°00′W och i 12 och 14, vitling i 6; unionens vatten och internationella vatten i 5b, internationella vatten i 12 och 14; och i utbyte mot torsk i Keltiska havet, vitling i Irländska sjön och rödspätta i 7h, 7j och 7k: torsk i 7b, 7c, 7e–k, 8, 9 och 10; unionens vatten; kolja i 7b–k, 8, 9 och 10; unionens vatten i Cecaf 34.1.1; tunga i 7h, 7j och 7k; tunga i 7e; rödspätta i 7h, 7j och 7k. |
| --- |

För Förenade kungariket: i utbyte mot torsk och vitling väster om Skottland: torsk i 6b; unionens vatten och internationella vatten i 5b väster om 12°00′W och i 12 och 14, vitling i 6; unionens vatten och internationella vatten i 5b, internationella vatten i 12 och 14; och i utbyte mot torsk i Keltiska havet, vitling i Irländska sjön och rödspätta i 7h, 7j och 7k: torsk i 7b, 7c, 7e–k, 8, 9 och 10; unionens vatten; kolja i 7b–k, 8, 9 och 10; unionens vatten i Cecaf 34.1.1; tunga i 7h, 7j och 7k; tunga i 7e; rödspätta i 7h, 7j och 7k.

2.

| a) | Tabellen över fiskemöjligheter för sill i unionens vatten, färöiska vatten, norska vatten och internationella vatten i 1 och 2 ska ersättas med följande:






  ”Art: | Sill

  Clupea harengus | Zon: | Unionens vatten, färöiska vatten, norska vatten och internationella vatten i 1 och 2
  (HER/1/2-) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 13 (8) | | |
| Danmark | 13 129  (8) | | |
| Tyskland | 2 299  (8) | | |
| Spanien | 43 (8) | | |
| Frankrike | 566 (8) | | |
| Irland | 3 399  (8) | | |
| Nederländerna | 4 698  (8) | | |
| Polen | 664 (8) | | |
| Portugal | 43 (8) | | |
| Finland | 203 (8) | | |
| Sverige | 4 865  (8) | | |
| Förenade kungariket | 8 393  (8) | | |
| Unionen | 38 315  (8) | | |
| Färöarna | 4 500  (9)
   (10) | | |
| Norge | 34 484  (9)
   (11) | | |
| TAC | 588 562 | | Analytisk TAC |
| Särskilt villkor:

  Inom gränserna för de ovannämnda kvoterna får högst nedan angivna kvantiteter tas i följande zoner: | Norska vatten norr om 62°N och fiskezonen runt Jan Mayen (HER/*2AJMN) |
| | 34 484 |
| | 2, 5b norr om 62°N (färöiska vatten) (HER/*25B-F) |
| Belgien | 2 |
| Danmark | 1 541 |
| Tyskland | 270 |
| Spanien | 5 |
| Frankrike | 67 |
| Irland | 399 |
| Nederländerna | 552 |
| Polen | 78 |
| Portugal | 5 |
| Finland | 24 |
| Sverige | 571 |
| Förenade kungariket | 986” |

a)

Tabellen över fiskemöjligheter för sill i unionens vatten, färöiska vatten, norska vatten och internationella vatten i 1 och 2 ska ersättas med följande:

”Art:

Sill

Clupea harengus

Zon:

Unionens vatten, färöiska vatten, norska vatten och internationella vatten i 1 och 2

(HER/1/2-)

Belgien

13 (8)

Danmark

13 129  (8)

Tyskland

2 299  (8)

Spanien

43 (8)

Frankrike

566 (8)

Irland

3 399  (8)

Nederländerna

4 698  (8)

Polen

664 (8)

Portugal

43 (8)

Finland

203 (8)

Sverige

4 865  (8)

Förenade kungariket

8 393  (8)

Unionen

38 315  (8)

Färöarna

4 500  (9)
   (10)

Norge

34 484  (9)
   (11)

TAC

588 562

Särskilt villkor:

Särskilt villkor:

Inom gränserna för de ovannämnda kvoterna får högst nedan angivna kvantiteter tas i följande zoner:

Norska vatten norr om 62°N och fiskezonen runt Jan Mayen (HER/*2AJMN)

34 484

2, 5b norr om 62°N (färöiska vatten) (HER/*25B-F)

Belgien

2

Danmark

1 541

Tyskland

270

Spanien

5

Frankrike

67

Irland

399

Nederländerna

552

Polen

78

Portugal

5

Finland

24

Sverige

571

Förenade kungariket

986”

| b) | Tabellen över fiskemöjligheter för torsk i grönländska vatten i Nafo 1F och grönländska vatten i 5, 12 och 14 ska ersättas med följande:









  ”Art: | Torsk

  Gadus morhua | Zon: | Grönländska vatten i Nafo 1F och grönländska vatten i 5, 12 och 14
  (COD/N1GL14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | 1 636  (12) | | |
| Förenade kungariket | 364 (12) | | |
| Unionen | 2 000  (12) | | |
| TAC | Ej tillämpligt | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

b)

Tabellen över fiskemöjligheter för torsk i grönländska vatten i Nafo 1F och grönländska vatten i 5, 12 och 14 ska ersättas med följande:

”Art:

Art:

Torsk

Gadus morhua

Gadus morhua

Zon:

Zon:

Grönländska vatten i Nafo 1F och grönländska vatten i 5, 12 och 14

(COD/N1GL14)

Tyskland

1 636  (12)

12

Förenade kungariket

364 (12)

12

Unionen

2 000  (12)

12

TAC

Ej tillämpligt

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

| c) | Tabellen över fiskemöjligheter för kungsfiskar (pelagiskt vatten) i grönländska vatten i Nafo 1F och grönländska vatten i 5, 12 och 14 ska ersättas med följande:









  ”Art: | Kungsfiskar (pelagiskt vatten)

  Sebastes spp. | Zon: | Grönländska vatten i Nafo 1F och grönländska vatten i 5, 12 och 14
  (RED/N1G14P) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | 765 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Frankrike | 4 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Förenade kungariket | 5 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Unionen | 774 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Norge | 561 (13)
   (14) | | |
| Färöarna | 0 (13)
   (14)
   (16) | | |
| TAC | Ej tillämpligt | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

c)

Tabellen över fiskemöjligheter för kungsfiskar (pelagiskt vatten) i grönländska vatten i Nafo 1F och grönländska vatten i 5, 12 och 14 ska ersättas med följande:

”Art:

Art:

Kungsfiskar (pelagiskt vatten)

Sebastes spp.

Sebastes

Zon:

Zon:

Grönländska vatten i Nafo 1F och grönländska vatten i 5, 12 och 14

(RED/N1G14P)

Tyskland

765 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Frankrike

4 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Förenade kungariket

5 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Unionen

774 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Norge

561 (13)
   (14)

13

14

Färöarna

0 (13)
   (14)
   (16)

13

14

16

TAC

Ej tillämpligt

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

3.

”BILAGA IH

WCPFC:s KONVENTIONSOMRÅDE

| Art: | Svärdfisk

  Xiphias gladius | Zon: | WCPFC:s konventionsområde söder om 20°S
  (SWO/F7120S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Unionen | 3 170,36 | | |
| TAC | Ej tillämpligt | | Försiktighets-TAC |

Art:

Svärdfisk

Xiphias gladius

Zon:

WCPFC:s konventionsområde söder om 20°S

(SWO/F7120S)

Unionen

3 170,36

TAC

Ej tillämpligt

4.

”BILAGA IJ

SPRFMO:s KONVENTIONSOMRÅDE

| Art: | Chilensk taggmakrill

  Trachurus murphyi | Zon: | SPRFMO:s konventionsområde
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | 9 079,65 | | |
| Nederländerna | 9 841,41 | | |
| Litauen | 6 317,86 | | |
| Polen | 10 863,08 | | |
| Unionen | 36 102 | | |
| TAC | Ej tillämpligt | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Art:

Chilensk taggmakrill

Trachurus murphyi

Zon:

SPRFMO:s konventionsområde

(CJM/SPRFMO)

Tyskland

9 079,65

Nederländerna

9 841,41

Litauen

6 317,86

Polen

10 863,08

Unionen

36 102

TAC

Ej tillämpligt

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

| Art: | Tandnotingar

  Dissostichus spp. | Zon: | SPRFMO:s konventionsområde
  (TOP/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 45 (17) | | Försiktighets-TAC |

Art:

Tandnotingar

Dissostichus spp.

Zon:

SPRFMO:s konventionsområde

(TOP/SPRFMO)

TAC

45 (17)

5.

”BILAGA III

HÖGSTA ANTAL FISKETILLSTÅND FÖR UNIONSFISKEFARTYG SOM FISKAR I TREDJELÄNDERS VATTEN

| Fiskeområde | Fiske | Antal fisketillstånd | Fördelning av fisketillstånd mellan medlemsstater | Högsta antal fartyg som får vara närvarande samtidigt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norska vatten och fiskezonen kring Jan Mayen | Sill, norr om 62°00′N | 77 | DK | 25 | 57 |
| DE | 5 |
| FR | 1 |
| IE | 8 |
| NL | 9 |
| PL | 1 |
| SV | 10 |
| UK | 18 |
| Bottenlevande arter, norr om 62°00′N | 80 | DE | 16 | 50 |
| IE | 1 |
| ES | 20 |
| FR | 18 |
| PT | 9 |
| UK | 14 |
| Ej fördelat | 2 |
| Makrill (18) | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | 70 |
| Industriarter, söder om 62°00′N | 480 | DK | 450 | 150 |
| UK | 30 |
| Färöiska vatten | Allt trålfiske med fartyg som inte är längre än 180 fot i den zon som ligger 12–21 nautiska mil utanför de färöiska baslinjerna | 26 | BE | 0 | 13 |
| DE | 4 |
| FR | 4 |
| UK | 18 |
| Riktat fiske efter torsk och kolja med en minsta maskstorlek på 135 mm är begränsat till området söder om 62°28′N och öster om 6°30′W | 8 (19) | Ej tillämpligt | 4 |
| Trålfiske utanför 21 nautiska mil från de färöiska baslinjerna. Under perioderna 1 mars–31 maj och 1 oktober–31 december får dessa fartyg bedriva fiske i området mellan 61°20′N och 62°00′N och 12–21 nautiska mil utanför baslinjerna | 70 | BE | 0 | 26 |
| DE | 10 |
| FR | 40 |
| UK | 20 |
| Trålfiske efter birkelånga med en minsta maskstorlek på 100 mm i området söder om 61°30′N och väster om 9°00′W och i området mellan 7°00′W och 9°00′W söder om 60°30′N och i området sydväst om en linje mellan 60°30′N, 7°00′W och 60°00′N, 6°00′W | 70 | DE (20) | 8 | 20 (21) |
| FR (20) | 12 |
| Riktat trålfiske efter gråsej med en minsta maskstorlek på 120 mm och med möjlighet att använda rundstoppar runt struten | 70 | Ej tillämpligt | 22 (21) |
| Fiske efter blåvitling. Det totala antalet fisketillstånd får utökas med fyra fartyg för att bilda par om de färöiska myndigheterna skulle införa särskilda regler för tillträdet till ett område som kallas huvudsakligt område för fiske efter blåvitling | 34 | DE | 2 | 20 |
| DK | 5 |
| FR | 4 |
| NL | 6 |
| UK | 7 |
| SE | 1 |
| ES | 4 |
| IE | 4 |
| PT | 1 |
| Fiske med rev | 10 | UK | 10 | 6 |
| Makrill | 20 | DK | 2 | 12 |
| BE | 1 |
| DE | 2 |
| FR | 2 |
| IE | 3 |
| NL | 2 |
| SE | 2 |
| UK | 6 |
| Sill, norr om 62°00′N | 20 | DK | 5 | 20 |
| DE | 2 |
| IE | 2 |
| FR | 1 |
| NL | 2 |
| PL | 1 |
| SE | 3 |
| UK | 4 |
| 1, 2b (22) | Fiske efter arktisk maskeringskrabba med tinor | 20 | EE | 1 | Ej tillämpligt |
| ES | 1 |
| LV | 11 |
| LT | 4 |
| PL | 3 |

Fiskeområde

Fiske

Antal fisketillstånd

Fördelning av fisketillstånd mellan medlemsstater

Högsta antal fartyg som får vara närvarande samtidigt

Norska vatten och fiskezonen kring Jan Mayen

Sill, norr om 62°00′N

77

DK

25

57

DE

5

FR

1

IE

8

NL

9

PL

1

SV

10

UK

18

Bottenlevande arter, norr om 62°00′N

80

DE

16

50

IE

1

ES

20

FR

18

PT

9

UK

14

Ej fördelat

2

Makrill (18)

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

70

Industriarter, söder om 62°00′N

480

DK

450

150

UK

30

Färöiska vatten

Allt trålfiske med fartyg som inte är längre än 180 fot i den zon som ligger 12–21 nautiska mil utanför de färöiska baslinjerna

26

BE

0

13

DE

4

FR

4

UK

18

Riktat fiske efter torsk och kolja med en minsta maskstorlek på 135 mm är begränsat till området söder om 62°28′N och öster om 6°30′W

8 (19)

Ej tillämpligt

4

Trålfiske utanför 21 nautiska mil från de färöiska baslinjerna. Under perioderna 1 mars–31 maj och 1 oktober–31 december får dessa fartyg bedriva fiske i området mellan 61°20′N och 62°00′N och 12–21 nautiska mil utanför baslinjerna

70

BE

0

26

DE

10

FR

40

UK

20

Trålfiske efter birkelånga med en minsta maskstorlek på 100 mm i området söder om 61°30′N och väster om 9°00′W och i området mellan 7°00′W och 9°00′W söder om 60°30′N och i området sydväst om en linje mellan 60°30′N, 7°00′W och 60°00′N, 6°00′W

70

DE (20)

8

20 (21)

FR (20)

12

Riktat trålfiske efter gråsej med en minsta maskstorlek på 120 mm och med möjlighet att använda rundstoppar runt struten

70

Ej tillämpligt

22 (21)

Fiske efter blåvitling. Det totala antalet fisketillstånd får utökas med fyra fartyg för att bilda par om de färöiska myndigheterna skulle införa särskilda regler för tillträdet till ett område som kallas huvudsakligt område för fiske efter blåvitling

34

DE

2

20

DK

5

FR

4

NL

6

UK

7

SE

1

ES

4

IE

4

PT

1

Fiske med rev

10

UK

10

6

Makrill

20

DK

2

12

BE

1

DE

2

FR

2

IE

3

NL

2

SE

2

UK

6

Sill, norr om 62°00′N

20

DK

5

20

DE

2

IE

2

FR

1

NL

2

PL

1

SE

3

UK

4

1, 2b (22)

Fiske efter arktisk maskeringskrabba med tinor

20

EE

1

Ej tillämpligt

ES

1

LV

11

LT

4

PL

3

6.

”BILAGA IV

ICCATS KONVENTIONSOMRÅDE
   (23)

| 1. | Högsta antal unionsspöfiskefartyg och unionsdörjfiskefartyg som får fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm i östra Atlanten






  Spanien | 60 |
| --- | --- | --- |
| Frankrike | 37 |
| Unionen | 97 |

1.

Spanien

60

Frankrike

37

Unionen

97

| 2. | Högsta antal unionsfiskefartyg för kustnära icke-industriellt fiske som får fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm i Medelhavet






  Spanien | 364 |
| --- | --- | --- |
| Frankrike | 130 |
| Italien | 30 |
| Cypern | 20 (24) |
| Malta | 54 (24) |
| Unionen | 598 |

2.

Spanien

364

Frankrike

130

Italien

30

Cypern

20 (24)

Malta

54 (24)

Unionen

598

| 3. | Högsta antal unionsfiskefartyg som i odlingssyfte får fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm i Adriatiska havet






  Kroatien | 16 |
| --- | --- | --- |
| Italien | 12 |
| Unionen | 28 |

3.

Kroatien

16

Italien

12

Unionen

28

| 4. | Högsta antal fiskefartyg och motsvarande totala kapacitet, uttryckt i bruttodräktighet, per medlemsstat som kan få tillstånd att fiska efter, ombord behålla, omlasta, transportera eller landa blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet

  Tabell A | Antal fiskefartyg (25) |
| --- | --- | --- |
| | Cypern (26) | Grekland (27) | Kroatien | Italien | Frankrike | Spanien | Malta (28) | Portugal |
| Snörpvadsfartyg | 1 | 1 (29) | 16 | 19 | 22 | 6 | 1 | 0 |
| Långrevsfartyg | 23 (30) | 0 | 0 | 35 | 8 | 49 | 61 | 0 |
| Spöfiskefartyg | 0 | 0 | 0 | 0 | 37 | 69 | 0 | 76 (31) |
| Handlina | 0 | 0 | 12 | 0 | 33 (32) | 1 | 0 | 0 |
| Trålare | 0 | 0 | 0 | 0 | 57 | 0 | 0 | 0 |
| Fartyg för småskaligt fiske | 0 | 13 | 0 | 0 | 130 | 599 | 52 | 0 |
| Andra fartyg för icke-industriellt fiske (33) | 0 | 42 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

4.

Tabell A

Antal fiskefartyg (25)

Cypern (26)

Grekland (27)

Kroatien

Italien

Frankrike

Spanien

Malta (28)

Portugal

Snörpvadsfartyg

1

1 (29)

16

19

22

6

1

0

Långrevsfartyg

23 (30)

0

0

35

8

49

61

0

Spöfiskefartyg

0

0

0

0

37

69

0

76 (31)

Handlina

0

0

12

0

33 (32)

1

0

0

Trålare

0

0

0

0

57

0

0

0

Fartyg för småskaligt fiske

0

13

0

0

130

599

52

0

Andra fartyg för icke-industriellt fiske (33)

0

42

0

0

0

0

0

0

Tabell B

| | Total kapacitet uttryckt i bruttodräktighet |
| --- | --- |
| | Cypern | Kroatien | Grekland | Italien | Frankrike | Spanien | Malta |
| Snörpvadsfartyg | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare |
| Långrevsfartyg | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare |
| Spöfiskefartyg | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare |
| Handlina | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare |
| Trålare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare |
| Andra fartyg för icke-industriellt fiske | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare | Fastställs senare |

Total kapacitet uttryckt i bruttodräktighet

Cypern

Kroatien

Grekland

Italien

Frankrike

Spanien

Malta

Snörpvadsfartyg

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Långrevsfartyg

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Spöfiskefartyg

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Handlina

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Trålare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Andra fartyg för icke-industriellt fiske

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

Fastställs senare

| 5. | Högsta antal fällor för fiske efter blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet som får tillåtas per medlemsstat






  Medlemsstat | Antal fällor (34) |
| --- | --- | --- |
| Spanien | 5 |
| Italien | 6 |
| Portugal | 3 |

5.

Medlemsstat

Antal fällor (34)

Spanien

5

Italien

6

Portugal

3

| 6. | Maximal kapacitet för odling och gödning av blåfenad tonfisk per medlemsstat samt maximal insättning av vildfångad blåfenad tonfisk som varje medlemsstat får tilldela sina gödnings- eller odlingsanläggningar i östra Atlanten och Medelhavet

  Tabell A








  Maximal kapacitet för odling och gödning av tonfisk |
| --- | --- |
| | Antal anläggningar | Kapacitet (i ton) |
| Spanien | 10 | 11 852 |
| Italien | 13 | 12 600 |
| Grekland | 2 | 2 100 |
| Cypern | 3 | 3 000 |
| Kroatien | 7 | 7 880 |
| Malta | 6 | 12 300 |

6.

Tabell A

Maximal kapacitet för odling och gödning av tonfisk

Antal anläggningar

Kapacitet (i ton)

Spanien

10

11 852

Italien

13

12 600

Grekland

2

2 100

Cypern

3

3 000

Kroatien

7

7 880

Malta

6

12 300

Tabell B
   (35)
   (36)

| Maximal insättning av vildfångad blåfenad tonfisk (i ton) |
| --- |
| Spanien | 7 000 |
| Italien | Fastställs senare |
| Grekland | Fastställs senare |
| Cypern | Fastställs senare |
| Kroatien | Fastställs senare |
| Malta | 8 766 |
| Portugal | 350 |

Maximal insättning av vildfångad blåfenad tonfisk (i ton)

Spanien

7 000

Italien

Fastställs senare

Grekland

Fastställs senare

Cypern

Fastställs senare

Kroatien

Fastställs senare

Malta

8 766

Portugal

350

| 7. | Fördelningen mellan medlemsstaterna av det högsta antalet fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och som får fiska efter långfenad tonfisk från Nordatlanten som målart i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 520/2007 ska vara följande:






  Medlemsstat | Högsta antal fartyg |
| --- | --- | --- |
| Irland | 50 |
| Spanien | 730 |
| Frankrike | 151 |
| Förenade kungariket | 12 |
| Portugal | 310 |

7.

Medlemsstat

Högsta antal fartyg

Irland

50

Spanien

730

Frankrike

151

Förenade kungariket

12

Portugal

310

| 8. | Högsta antal unionsfiskefartyg med en längd av minst 20 meter som fiskar efter storögd tonfisk i Iccats konventionsområde:







  Medlemsstat | Högsta antal fartyg med snörpvadar | Högsta antal fartyg med långrevar |
| --- | --- | --- | --- |
| Spanien | 23 | 190 |
| Frankrike | 11 | — |
| Portugal | — | 79 |
| Unionen | 34 | 269 |

8.

Medlemsstat

Högsta antal fartyg med snörpvadar

Högsta antal fartyg med långrevar

Spanien

23

190

Frankrike

11

—

Portugal

—

79

Unionen

34

269

7.

”BILAGA VII

WCPFC:s KONVENTIONSOMRÅDE

Högsta antal unionsfiskefartyg som har tillstånd att fiska efter svärdfisk i områden söder om 20° S i WCPFC:s konventionsområde

| Spanien | 14 |
| --- | --- |
| Unionen | 14 |

Spanien

14

Unionen

14

8.

”BILAGA VIII

KVANTITATIVA BEGRÄNSNINGAR AV FISKETILLSTÅND FÖR FARTYG FRÅN TREDJELAND SOM FISKAR I UNIONENS VATTEN

| Flaggstat | Fiske | Antal fisketillstånd | Högsta antal fartyg som får vara närvarande samtidigt |
| --- | --- | --- | --- |
| Norge | Sill, norr om 62°00′N | Fastställs senare | Fastställs senare |
| Färöarna | Makrill, 6a (norr om 56°30′N), 2a, 4a (norr om 59°N)
  Taggmakrill, 4, 6a (norr om 56°30′N), 7e, 7f, 7h | 20 | 14 |
| Sill, norr om 62°00′N | 20 | Fastställs senare |
| Sill, 3a | 4 | 4 |
| Industriellt fiske efter vitlinglyra, 4, 6a (norr om 56°30′N) (inklusive oundvikliga bifångster av blåvitling) | 14 | 14 |
| Långa och lubb | 20 | 10 |
| Blåvitling, 2, 4a, 5, 6a (norr om 56°30′N), 6b, 7 (väster om 12°00′W) | 20 | 20 |
| Birkelånga | 16 | 16 |
| Venezuela (37) | Snapperfiskar (Franska Guyanas vatten) | 45 | 45 |

Flaggstat

Fiske

Antal fisketillstånd

Högsta antal fartyg som får vara närvarande samtidigt

Norge

Sill, norr om 62°00′N

Fastställs senare

Fastställs senare

Färöarna

Makrill, 6a (norr om 56°30′N), 2a, 4a (norr om 59°N)

Taggmakrill, 4, 6a (norr om 56°30′N), 7e, 7f, 7h

20

14

Sill, norr om 62°00′N

20

Fastställs senare

Sill, 3a

4

4

Industriellt fiske efter vitlinglyra, 4, 6a (norr om 56°30′N) (inklusive oundvikliga bifångster av blåvitling)

14

14

Långa och lubb

20

10

Blåvitling, 2, 4a, 5, 6a (norr om 56°30′N), 6b, 7 (väster om 12°00′W)

20

20

Birkelånga

16

16

Venezuela (37)

Snapperfiskar (Franska Guyanas vatten)

45

45

---

(1)  Utom vatten inom sex sjömil från Förenade kungarikets baslinjer vid Shetland, Fair Isle och Foula.

1

(2)  Upp till 2 % av kvoten får utgöras av bifångster av vitling och makrill (OT1/*2A3A4). Bifångster av vitling och makrill som räknas av från kvoten i enlighet med denna bestämmelse och bifångster av arter som räknas av från kvoten i enlighet med artikel 15.8 i förordning (EU) nr 1380/2013 får tillsammans inte överstiga 9 % av kvoten.

2

(3)  I förvaltningsområdena 2r och 4 får TAC:en endast fiskas som kontroll-TAC med tillhörande provtagningsprotokoll för fisket.”

3

(4)  Särskilt villkor: Inom en total tillträdeskvot på 22 500 ton för unionen får medlemsstaterna fiska upp till följande procentandel av sina kvoter i färöiska vatten (WHB/*05-F.): 7 %

4

(5)  Överföringar från denna kvot får göras till unionens vatten i 8c, 9 och 10, unionens vatten i Cecaf 34.1.1 Sådana överföringar ska dock anmälas i förväg till kommissionen.

5

(6)  Särskilt villkor: Av unionskvoterna i unionens vatten och internationella vatten i 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 och 14 (WHB/*NZJM1) och i 8c, 9 och 10, unionens vatten i Cecaf 34.1.1 (WHB/*NZJM2), får följande kvantitet fiskas i norsk ekonomisk zon eller i fiskezonen runt Jan Mayen: 227 975.”

6

(7)  Särskilt villkor: Varav upp till högst 25 % men högst 75 ton får fiskas i unionens vatten i 3a (LIN/*03A-C).”

7

(8)  När fångster rapporteras till kommissionen ska även de kvantiteter som fiskats i vart och ett av följande områden rapporteras: NEAFC:s regleringsområde och unionens vatten.

8

(9)  Får fiskas i unionens vatten norr om 62°N.

9

(10)  Ska räknas av från Färöarnas fångstbegränsningar.

10

(11)  Ska räknas av från Norges fångstbegränsningar.

11

(12)  Med undantag för bifångster ska följande villkor gälla för dessa kvoter:

12

| 1. | De får inte fiskas under perioden 1 april–31 maj 2019. |
| --- | --- |

1.

De får inte fiskas under perioden 1 april–31 maj 2019.

| 2. | EU-fartyg får välja att fiska i det ena eller båda av följande områden:






  Inrapporteringskod | Geografisk avgränsning |
| --- | --- | --- |
| COD/GRL1 | Den del av den grönländska fiskezonen som ligger i Nafo-delområde 1F väster om 44°00′W och söder om 60°45′N, den del av Nafo-delområde 1 som ligger söder om parallellen för 60°45′ nordlig latitud (Cape Desolation) och den del av den grönländska fiskezonen i Ices-sektion 14b som ligger öster om 44°00′W och söder om 62°30′N. |
| COD/GRL2 | Den del av den grönländska fiskezonen som ligger i Ices-sektion 14b norr om 62°30′N.” |

2.

EU-fartyg får välja att fiska i det ena eller båda av följande områden:

Inrapporteringskod

Geografisk avgränsning

COD/GRL1

Den del av den grönländska fiskezonen som ligger i Nafo-delområde 1F väster om 44°00′W och söder om 60°45′N, den del av Nafo-delområde 1 som ligger söder om parallellen för 60°45′ nordlig latitud (Cape Desolation) och den del av den grönländska fiskezonen i Ices-sektion 14b som ligger öster om 44°00′W och söder om 62°30′N.

COD/GRL2

Den del av den grönländska fiskezonen som ligger i Ices-sektion 14b norr om 62°30′N.”

(13)  Får endast fångas under perioden 10 maj–31 december.

13

(14)  Får endast fiskas i grönländska vatten inom det bevarandeområde för kungsfiskar som avgränsas av de linjer som förbinder följande koordinater:

14

| Punkt | Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- |
| 1 | 64°45′N | 28°30′W |
| 2 | 62°50′N | 25°45′W |
| 3 | 61°55′N | 26°45′W |
| 4 | 61°00′N | 26°30′W |
| 5 | 59°00′N | 30°00′W |
| 6 | 59°00′N | 34°00′W |
| 7 | 61°30′N | 34°00′W |
| 8 | 62°50′N | 36°00′W |
| 9 | 64°45′N | 28°30′W |

Punkt

Latitud

Longitud

1

64°45′N

28°30′W

2

62°50′N

25°45′W

3

61°55′N

26°45′W

4

61°00′N

26°30′W

5

59°00′N

30°00′W

6

59°00′N

34°00′W

7

61°30′N

34°00′W

8

62°50′N

36°00′W

9

64°45′N

28°30′W

(15)  Särskilt villkor: Denna kvot får också fiskas i internationella vatten inom ovannämnda bevarandeområde för kungsfiskar (RED/*5–14P).

15

(16)  Får endast fiskas i grönländska vatten i 5 och 14 (RED/*514GN).”

16

(17)  Denna TAC avser endast undersökande fiske. Fiske får endast ske inom följande forskningsblock (A–E):

17

| — | Forskningsblock A: det område som avgränsas av latituderna 47°15′S och 48°15′S och av longituderna 146°30′E och 147°30′E |
| --- | --- |

—

Forskningsblock A: det område som avgränsas av latituderna 47°15′S och 48°15′S och av longituderna 146°30′E och 147°30′E

| — | Forskningsblock B: det område som avgränsas av latituderna 47°15′S och 48°15′S och av longituderna 147°30′E och 148°30′E |
| --- | --- |

—

Forskningsblock B: det område som avgränsas av latituderna 47°15′S och 48°15′S och av longituderna 147°30′E och 148°30′E

| — | Forskningsblock C: det område som avgränsas av latituderna 47°15′S och 48°15′S och av longituderna 148°30′E och 150°00′E |
| --- | --- |

—

Forskningsblock C: det område som avgränsas av latituderna 47°15′S och 48°15′S och av longituderna 148°30′E och 150°00′E

| — | Forskningsblock D: det område som avgränsas av latituderna 48°15′S och 49°15′S och av longituderna 149°00′E och 150°00′E |
| --- | --- |

—

Forskningsblock D: det område som avgränsas av latituderna 48°15′S och 49°15′S och av longituderna 149°00′E och 150°00′E

| — | Forskningsblock E: det område som avgränsas av latituderna 48°15′S och 49°30′S och av longituderna 150°00′E och 151°00′E. |
| --- | --- |

—

Forskningsblock E: det område som avgränsas av latituderna 48°15′S och 49°30′S och av longituderna 150°00′E och 151°00′E.

(18)  Utan att det påverkar Norges beviljande av ytterligare licenser till Sverige enligt etablerad praxis.

18

(19)  Dessa sifferuppgifter ingår i uppgifterna för allt trålfiske med fartyg som inte är längre än 180 fot i den zon som ligger 12–21 nautiska mil utanför de färöiska baslinjerna.

19

(20)  Dessa sifferuppgifter avser det högsta antal fartyg som får finnas i området samtidigt.

20

(21)  Dessa sifferuppgifter ingår i uppgifterna för ”Trålfiske utanför 21 nautiska mil från de färöiska baslinjerna”.

21

(22)  Fördelningen av de fiskemöjligheter som är tillgängliga för unionen i zonen runt Svalbard påverkar inte de rättigheter och skyldigheter som följer av Parisfördraget från 1920.

22

(23)  De antal som anges i avsnitten 1, 2 och 3 kan minskas, om så är nödvändigt för att efterleva unionens internationella åtaganden.

23

(24)  Detta antal får ökas om ett snörpvadsfartyg ersätts med 10 långrevsfartyg i enlighet med fotnot 4 eller fotnot 6 i tabell A i punkt 4 i denna bilaga.

24

(25)  Antalet i denna tabell A i avsnitt 4 får ökas under förutsättning att unionen fullgör sina internationella åtaganden.

25

(26)  Ett medelstort snörpvadsfartyg får ersättas med högst tio långrevsfartyg eller ett litet snörpvadsfartyg och högst tre långrevsfartyg.

26

(27)  Ett medelstort snörpvadsfartyg får ersättas med högst tio långrevsfartyg eller ett litet snörpvadsfartyg och tre andra fartyg för icke-industriellt fiske.

27

(28)  Ett medelstort snörpvadsfartyg får ersättas med högst tio långrevsfartyg.

28

(29)  Fartyget ska inte användas under 2019.

29

(30)  Kombinationsfartyg som använder olika redskap.

30

(31)  Spöfiskefartyg tillhörande de yttersta randområdena Azorerna och Madeira.

31

(32)  Fartyg som fiskar med rev i Atlanten.

32

(33)  Kombinationsfartyg som använder olika redskap (långrev, handlina, dörjlina).

33

(34)  Detta antal får ökas ytterligare, under förutsättning att unionen fullgör sina internationella åtaganden.

34

(35)  Portugals odlingskapacitet om 500 ton täcks av unionens outnyttjade kapacitet enligt tabell A.

35

(36)  Innehållet i denna tabell ska ses över ytterligare, under förutsättning att unionen fullgör sina internationella åtaganden. Sifferuppgifterna i den reviderade tabellen ska inte vara lägre än de som anges i förordning (EU) 2018/120.

36

(37)  För att dessa fisketillstånd ska kunna utfärdas måste bevis företes på att ett giltigt avtal finns mellan den fartygsägare som ansöker om fisketillståndet och ett förädlingsföretag i det franska departementet Franska Guyana och på att avtalet innehåller en förpliktelse att landa minst 75 % av alla fångster av snapperfiskar från det aktuella fartyget i det departementet så att fångsterna kan förädlas i nämnda förädlingsföretag. Ett sådant avtal ska vara godkänt av de franska myndigheterna som i sin tur ska säkerställa att det överensstämmer både med det avtalsslutande förädlingsföretagets faktiska kapacitet och med utvecklingsmålen för ekonomin i departementet Franska Guyana. En kopia av det vederbörligen godkända avtalet ska bifogas ansökan om fisketillståndet. Om avtalet inte godkänns enligt ovan ska de franska myndigheterna underrätta den berörda parten och kommissionen om detta och ange skälen till att avtalet inte godkänns.

37

---

| 29.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 88/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 88/19

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/530

av den 27 mars 2019

om utseende av Europeiska unionens referenslaboratorier för växtskadegörare när det gäller insekter och kvalster, nematoder, bakterier, svampar och algsvampar samt virus, viroider och fytoplasma

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (1), särskilt artikel 93.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/631 (2) inrättades EU-referenslaboratorier för växtskadegörare när det gäller insekter och kvalster, nematoder, bakterier, svampar och algsvampar samt virus, viroider och fytoplasma. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/631 (2) inrättades EU-referenslaboratorier för växtskadegörare när det gäller insekter och kvalster, nematoder, bakterier, svampar och algsvampar samt virus, viroider och fytoplasma.

| (2) | När dessa EU-referenslaboratorier hade inrättats genomförde kommissionen ett offentligt urvalsförfarande för att utse EU-referenslaboratorier för växtskadegörare när det gäller insekter och kvalster, nematoder, bakterier, svampar och algsvampar samt virus, viroider och fytoplasma. |
| --- | --- |

(2)

När dessa EU-referenslaboratorier hade inrättats genomförde kommissionen ett offentligt urvalsförfarande för att utse EU-referenslaboratorier för växtskadegörare när det gäller insekter och kvalster, nematoder, bakterier, svampar och algsvampar samt virus, viroider och fytoplasma.

| (3) | Det konsortium under ledning av French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES) som också omfattar Austrian Agency for Health and Food Safety (AGES) ansökte under urvalsförfarandet om att utses till EU-referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller insekter och kvalster. |
| --- | --- |

(3)

Det konsortium under ledning av French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES) som också omfattar Austrian Agency for Health and Food Safety (AGES) ansökte under urvalsförfarandet om att utses till EU-referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller insekter och kvalster.

| (4) | Det konsortium under ledning av French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES) som också omfattar Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO) i Belgien ansökte under urvalsförfarandet om att utses till EU-referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller nematoder. |
| --- | --- |

(4)

Det konsortium under ledning av French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES) som också omfattar Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO) i Belgien ansökte under urvalsförfarandet om att utses till EU-referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller nematoder.

| (5) | Det konsortium under ledning av Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health (NVWA-NRC) som också omfattar Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO) i Belgien, Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB)) i Italien och National Institute of Biology (NIB) i Slovenien ansökte under urvalsförfarandet om att utses till EU-referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller bakterier. |
| --- | --- |

(5)

Det konsortium under ledning av Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health (NVWA-NRC) som också omfattar Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO) i Belgien, Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB)) i Italien och National Institute of Biology (NIB) i Slovenien ansökte under urvalsförfarandet om att utses till EU-referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller bakterier.

| (6) | French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES) ansökte under urvalsförfarandet om att utses till EU-referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller svampar och algsvampar. |
| --- | --- |

(6)

French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES) ansökte under urvalsförfarandet om att utses till EU-referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller svampar och algsvampar.

| (7) | Det konsortium under ledning av Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health (NVWA-NRC) som också omfattar Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB)) i Italien och National Institute of Biology (NIB) i Slovenien ansökte under urvalsförfarandet om att utses till EU-referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller virus, viroider och fytoplasma. |
| --- | --- |

(7)

Det konsortium under ledning av Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health (NVWA-NRC) som också omfattar Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB)) i Italien och National Institute of Biology (NIB) i Slovenien ansökte under urvalsförfarandet om att utses till EU-referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller virus, viroider och fytoplasma.

| (8) | Den utvärderings- och urvalskommitté som utsetts för urvalsprocessen konstaterade att alla dessa konsortier och laboratoriet uppfyller kraven i artikel 93.3 i förordning (EU) 2017/625 och skulle kunna ansvara för de uppgifter som anges i artikel 94 i den förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Den utvärderings- och urvalskommitté som utsetts för urvalsprocessen konstaterade att alla dessa konsortier och laboratoriet uppfyller kraven i artikel 93.3 i förordning (EU) 2017/625 och skulle kunna ansvara för de uppgifter som anges i artikel 94 i den förordningen.

| (9) | De fyra konsortierna och laboratoriet bör därför utses till EU-referenslaboratorier för växtskadegörare när det gäller insekter och kvalster, nematoder, bakterier, svampar och algsvampar samt virus, viroider och fytoplasma. Deras arbetsprogram bör fastställas i enlighet med målen och prioriteringarna i relevanta arbetsprogram som antas av kommissionen i enlighet med artikel 36 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014 (3). |
| --- | --- |

(9)

De fyra konsortierna och laboratoriet bör därför utses till EU-referenslaboratorier för växtskadegörare när det gäller insekter och kvalster, nematoder, bakterier, svampar och algsvampar samt virus, viroider och fytoplasma. Deras arbetsprogram bör fastställas i enlighet med målen och prioriteringarna i relevanta arbetsprogram som antas av kommissionen i enlighet med artikel 36 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014 (3).

| (10) | För att säkerställa en bibehållen adekvat nivå på analys-, test- och diagnosmetoderna, utarbetandet av validerade metoder och det samordnade stödet till de officiella laboratorierna, och i enlighet med artikel 93.2 b i förordning (EU) 2017/625, bör utseendet av EU-referenslaboratorier regelbundet ses över. |
| --- | --- |

(10)

För att säkerställa en bibehållen adekvat nivå på analys-, test- och diagnosmetoderna, utarbetandet av validerade metoder och det samordnade stödet till de officiella laboratorierna, och i enlighet med artikel 93.2 b i förordning (EU) 2017/625, bör utseendet av EU-referenslaboratorier regelbundet ses över.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska unionens referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller insekter och kvalster

Följande konsortium utses till Europeiska unionens referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller insekter och kvalster, med ansvar för att stödja kommissionens och medlemsstaternas övergripande verksamhet på området växtskydd:

| | Det konsortium som leds av French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES, Plant Health Laboratory, Entomology and Invasive Plants Unit, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez cedex, Frankrike)
  och även består av
  Austrian Agency for Health and Food Safety (AGES, Institute for Sustainable Plant Production, Spargelfeldstraße 191, 1220 Wien, Österrike). |
| --- | --- |

Det konsortium som leds av French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES, Plant Health Laboratory, Entomology and Invasive Plants Unit, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez cedex, Frankrike)

och även består av

Austrian Agency for Health and Food Safety (AGES, Institute for Sustainable Plant Production, Spargelfeldstraße 191, 1220 Wien, Österrike).

Artikel 2

Europeiska unionens referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller nematoder

Följande konsortium utses till Europeiska unionens referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller nematoder, med ansvar för att stödja kommissionens och medlemsstaternas övergripande verksamhet på området växtskydd:

| | Det konsortium som leds av French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES, Plant Health Laboratory, Nematology Unit, Domaine de la Motte au Vicomte, BP 35327, 35653 Le Rheu, Frankrike)
  och även består av
  Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Plant Sciences, Nematology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgien). |
| --- | --- |

Det konsortium som leds av French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES, Plant Health Laboratory, Nematology Unit, Domaine de la Motte au Vicomte, BP 35327, 35653 Le Rheu, Frankrike)

och även består av

Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Plant Sciences, Nematology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgien).

Artikel 3

Europeiska unionens referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller bakterier

Följande konsortium utses till Europeiska unionens referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller bakterier, med ansvar för att stödja kommissionens och medlemsstaternas övergripande verksamhet på området växtskydd:

Det konsortium som leds av Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health (NVWA-NRC, Bacteriology group, Geertjesweg 15, 6706 EA Wageningen, Nederländerna)

| | och även består av






  — | Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Plant Sciences, Bacteriology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgien), |
| --- | --- | --- |

och även består av

—

Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Plant Sciences, Bacteriology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgien),

| — | Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Bacteriology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Roma, Italien) och |
| --- | --- |

—

Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Bacteriology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Roma, Italien) och

| — | National Institute of Biology (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Bacteriology and Metrology Unit, Laboratory for diagnostics of bacteria, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenien). |
| --- | --- |

—

National Institute of Biology (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Bacteriology and Metrology Unit, Laboratory for diagnostics of bacteria, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenien).

Artikel 4

Europeiska unionens referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller svampar och algsvampar

Följande laboratorium utses till Europeiska unionens referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller svampar och algsvampar, med ansvar för att stödja kommissionens och medlemsstaternas övergripande verksamhet på området växtskydd:

| | French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES, Plant Health Laboratory, Mycology Unit, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville, Frankrike). |
| --- | --- |

French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES, Plant Health Laboratory, Mycology Unit, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville, Frankrike).

Artikel 5

Europeiska unionens referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller virus, viroider och fytoplasma

Följande konsortium utses till Europeiska unionens referenslaboratorium för växtskadegörare när det gäller virus, viroider och fytoplasma, med ansvar för att stödja kommissionens och medlemsstaternas övergripande verksamhet på området växtskydd:

Det konsortium som leds av Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health (NVWA-NRC, Virology group, Geertjesweg 15, 6706 EA Wageningen, Nederländerna)

| | och även består av






  — | Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Virology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Roma, Italien) och |
| --- | --- | --- |

och även består av

—

Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Virology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Roma, Italien) och

| — | National Institute of Biology (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Microbiology Unit, Laboratory for diagnostics of viruses, viroids and phytoplasmas, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenien). |
| --- | --- |

—

National Institute of Biology (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Microbiology Unit, Laboratory for diagnostics of viruses, viroids and phytoplasmas, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenien).

Artikel 6

Översyn av utseendet

Utseendet av Europeiska unionens referenslaboratorier ska ses över regelbundet.

Artikel 7

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 mars 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 95, 7.4.2017, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/631 av den 7 februari 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 genom inrättande av EU-referenslaboratorier för växtskadegörare (EUT L 105, 25.4.2018, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014 av den 15 maj 2014 om fastställande av bestämmelser för förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan, djurhälsa, djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial, och om ändring av rådets direktiv 98/56/EG, 2000/29/EG och 2008/90/EG, Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 178/2002, (EG) nr 882/2004 och (EG) nr 396/2005, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009, och om upphävande av rådets beslut 66/399/EEG, 76/894/EEG och 2009/470/EG (EUT L 189, 27.6.2014, s. 1).

3

---

| 29.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 88/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 88/23

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/531

av den 27 mars 2019

om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 183 b,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2014 av den 16 april 2014 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 1216/2009 och (EG) nr 614/2009 (2), särskilt artikel 5.6 a, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin.

| (2) | Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung.

| (3) | Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så snart som uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så snart som uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1484/95 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 mars 2019.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 av den 28 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import och om fastställande av representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin samt om upphävande av förordning nr 163/67/EEG (EGT L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

BILAGA

”BILAGA I

| KN-nummer | Varuslag | Representativt pris
  (euro/100 kg) | Säkerhet som avses i artikel 3
  (euro/100 kg) | Ursprung (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus (s.k. 65 %-kycklingar), frysta | 129,7 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Styckningsdelar av höns av arten Gallus domesticus, benfria, frysta | 239,1 | 18 | AR |
| 215,1 | 26 | BR |
| 240,6 | 18 | TH |
| 1602 32 11 | Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus | 289,6 | 0 | BR |

KN-nummer

Varuslag

Representativt pris

(euro/100 kg)

Säkerhet som avses i artikel 3

(euro/100 kg)

Ursprung (1)

0207 12 90

Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus (s.k. 65 %-kycklingar), frysta

129,7

0

AR

0207 14 10

Styckningsdelar av höns av arten Gallus domesticus, benfria, frysta

239,1

18

AR

215,1

26

BR

240,6

18

TH

1602 32 11

Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus

289,6

0

BR

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7).

1

---

| 29.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 88/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 88/25

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/532

av den 28 mars 2019

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/2378 vad gäller standardformulär, inbegripet språkordning, för det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG (1), särskilt artikel 20.5, och

av följande skäl:

| (1) | Direktiv 2011/16/EU i dess lydelse enligt direktiv (EU) 2018/822 (2) föreskriver ett obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang. Ett standardformulär, inbegripet språkordning, bör användas för dessa utbyten. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 2011/16/EU i dess lydelse enligt direktiv (EU) 2018/822 (2) föreskriver ett obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang. Ett standardformulär, inbegripet språkordning, bör användas för dessa utbyten.

| (2) | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2378 (3) bör därför ändras för att tillhandahålla ett sådant standardformulär. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2378 (3) bör därför ändras för att tillhandahålla ett sådant standardformulär.

| (3) | I artikel 20.5 andra stycket i direktiv 2011/16/EU föreskrivs att standardformuläret inte ska gå utöver de komponenter för utbyte av upplysningar som förtecknas i artikel 8ab.14 i direktiv 2011/16/EU, och andra besläktade områden med anknytning till dessa komponenter som är nödvändiga för att man ska uppnå målen i artikel 8ab i det direktivet. För att garantera att det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang är effektiva, särskilt om fler än en förmedlare eller berörd skattebetalare är skyldig att lämna information, är det viktigt att inkludera ytterligare ett fält som innehåller ett referensnummer för det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget. Om mer än en förmedlare eller berörd skattebetalare är skyldig att lämna upplysningar bör ett enda referensnummer finnas på samtliga utbyten rörande samma arrangemang så att dessa utbyten kan knytas till ett enda arrangemang i det centrala registret. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 20.5 andra stycket i direktiv 2011/16/EU föreskrivs att standardformuläret inte ska gå utöver de komponenter för utbyte av upplysningar som förtecknas i artikel 8ab.14 i direktiv 2011/16/EU, och andra besläktade områden med anknytning till dessa komponenter som är nödvändiga för att man ska uppnå målen i artikel 8ab i det direktivet. För att garantera att det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang är effektiva, särskilt om fler än en förmedlare eller berörd skattebetalare är skyldig att lämna information, är det viktigt att inkludera ytterligare ett fält som innehåller ett referensnummer för det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget. Om mer än en förmedlare eller berörd skattebetalare är skyldig att lämna upplysningar bör ett enda referensnummer finnas på samtliga utbyten rörande samma arrangemang så att dessa utbyten kan knytas till ett enda arrangemang i det centrala registret.

| (4) | Av konsekvens- och rättssäkerhetsskäl bör tillämpningsdagen för denna förordning anpassas till den tillämpningsdag som anges i artikel 2.1 andra stycket i direktiv (EU) 2018/822. |
| --- | --- |

(4)

Av konsekvens- och rättssäkerhetsskäl bör tillämpningsdagen för denna förordning anpassas till den tillämpningsdag som anges i artikel 2.1 andra stycket i direktiv (EU) 2018/822.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för administrativt samarbete i fråga om beskattning. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för administrativt samarbete i fråga om beskattning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) 2015/2378 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande artikel 2e ska införas:

  ”Artikel 2e
  Standardformulär, inbegripet språkordning, för det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang

  1.   När det gäller de formulär som ska användas, avses med ’komponent’ och ’fält’ ett utrymme i ett formulär där sådana upplysningar som ska utbytas enligt direktiv 2011/16/EU kan registreras.


  2.   Det formulär som ska användas för det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang i enlighet med artikel 8ab i direktiv 2011/16/EU ska uppfylla kraven i bilaga VII till denna förordning.


  3.   De centrala delar som avses i artikel 20.5 tredje stycket i direktiv 2011/16/EU ska vara de komponenter som anges i led b, c och e i artikel 8ab.14 i det direktivet, och för dessa centrala delar ska språkordningen vara densamma som den som föreskrivs i artikel 2a.3 i denna förordning.” |
| --- | --- |

1.

Följande artikel 2e ska införas:

”Artikel 2e

Standardformulär, inbegripet språkordning, för det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang

1.   När det gäller de formulär som ska användas, avses med ’komponent’ och ’fält’ ett utrymme i ett formulär där sådana upplysningar som ska utbytas enligt direktiv 2011/16/EU kan registreras.

2.   Det formulär som ska användas för det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang i enlighet med artikel 8ab i direktiv 2011/16/EU ska uppfylla kraven i bilaga VII till denna förordning.

3.   De centrala delar som avses i artikel 20.5 tredje stycket i direktiv 2011/16/EU ska vara de komponenter som anges i led b, c och e i artikel 8ab.14 i det direktivet, och för dessa centrala delar ska språkordningen vara densamma som den som föreskrivs i artikel 2a.3 i denna förordning.”

| 2. | Bilagan till denna förordning ska läggas till som bilaga XIII. |
| --- | --- |

2.

Bilagan till denna förordning ska läggas till som bilaga XIII.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 juli 2020.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 mars 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordföranden

---

(1)  
  EUT L 64, 11.3.2011, s. 1.

1

(2)  Rådets direktiv (EU) 2018/822 av den 25 maj 2018 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang (EUT L 139, 5.6.2018, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2378 av den 15 december 2015 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för vissa bestämmelser i rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 1156/2012 (EUT L 332, 18.12.2015, s. 19).

3

---

BILAGA

”BILAGA XIII

Formulär som avses i artikel 2e

Formuläret för det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang i enlighet med artikel 8ab i direktiv 2011/16/EU ska, utöver de komponenter som förtecknas i artikel 8ab.14 i det direktivet, innehålla följande fält:

| a) | Referensnummer för det/de rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget/arrangemangen. |
| --- | --- |

a)

Referensnummer för det/de rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget/arrangemangen.

---

| 29.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 88/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 88/28

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/533

av den 28 mars 2019

om ett samordnat flerårigt kontrollprogram för unionen för 2020, 2021 och 2022 för att säkerställa att gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester följs och för att bedöma konsumenternas exponering för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av vegetabiliskt och animaliskt ursprung

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (1), särskilt artikel 29.2, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1213/2008 (2) inrättades ett första samordnat flerårigt kontrollprogram för gemenskapen för 2009, 2010 och 2011. Detta program har förlängts genom senare kommissionsförordningar. Den senaste gången var genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/555 (3). |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1213/2008 (2) inrättades ett första samordnat flerårigt kontrollprogram för gemenskapen för 2009, 2010 och 2011. Detta program har förlängts genom senare kommissionsförordningar. Den senaste gången var genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/555 (3).

| (2) | Trettio till fyrtio olika livsmedel utgör stommen i kosthållningen i unionen. Eftersom användningen av bekämpningsmedel varierar betydligt under en treårsperiod bör bekämpningsmedlen i dessa livsmedel övervakas under en rad treårsperioder för att möjliggöra en bedömning av konsumenternas exponering och av tillämpningen av unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

(2)

Trettio till fyrtio olika livsmedel utgör stommen i kosthållningen i unionen. Eftersom användningen av bekämpningsmedel varierar betydligt under en treårsperiod bör bekämpningsmedlen i dessa livsmedel övervakas under en rad treårsperioder för att möjliggöra en bedömning av konsumenternas exponering och av tillämpningen av unionslagstiftningen.

| (3) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) har lämnat en vetenskaplig rapport om en bedömning av utformningen av programmet för övervakning av bekämpningsmedel. Myndigheten drog härav slutsatsen att om man tar 683 prover för minst 32 olika livsmedel kan man skatta andelen där gränsvärdet för högsta tillåtna resthalter överskrids med minst 1 % med en felmarginal på 0,75 % (4). Insamlingen av dessa prover bör fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av befolkningsstorleken, och minst tolv prover bör tas per produkt och år. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) har lämnat en vetenskaplig rapport om en bedömning av utformningen av programmet för övervakning av bekämpningsmedel. Myndigheten drog härav slutsatsen att om man tar 683 prover för minst 32 olika livsmedel kan man skatta andelen där gränsvärdet för högsta tillåtna resthalter överskrids med minst 1 % med en felmarginal på 0,75 % (4). Insamlingen av dessa prover bör fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av befolkningsstorleken, och minst tolv prover bör tas per produkt och år.

| (4) | Analysresultat från unionens föregående program för offentlig kontroll har beaktats för att säkerställa att de bekämpningsmedel som omfattas av kontrollprogrammet är representativa för de bekämpningsmedel som används. |
| --- | --- |

(4)

Analysresultat från unionens föregående program för offentlig kontroll har beaktats för att säkerställa att de bekämpningsmedel som omfattas av kontrollprogrammet är representativa för de bekämpningsmedel som används.

| (5) | Riktlinjer för förfaranden för kvalitetskontroll och validering av analyser av bekämpningsmedelsrester i livsmedel och foder finns på kommissionens webbplats (5). |
| --- | --- |

(5)

Riktlinjer för förfaranden för kvalitetskontroll och validering av analyser av bekämpningsmedelsrester i livsmedel och foder finns på kommissionens webbplats (5).

| (6) | Om resthaltsdefinitionen för ett bekämpningsmedel omfattar andra verksamma ämnen, metaboliter och/eller nedbrytningsprodukter eller reaktionsprodukter bör dessa föreningar redovisas separat, om de mäts var för sig (6). |
| --- | --- |

(6)

Om resthaltsdefinitionen för ett bekämpningsmedel omfattar andra verksamma ämnen, metaboliter och/eller nedbrytningsprodukter eller reaktionsprodukter bör dessa föreningar redovisas separat, om de mäts var för sig (6).

| (7) | Medlemsstaterna, kommissionen och myndigheten har enats om genomförandeåtgärder som rör den information som medlemsstaterna ska lämna, t.ex. den standardiserade provbeskrivningen (Standard Sample Description, SSD), för redovisning av resultat av analyser av bekämpningsmedelsrester. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna, kommissionen och myndigheten har enats om genomförandeåtgärder som rör den information som medlemsstaterna ska lämna, t.ex. den standardiserade provbeskrivningen (Standard Sample Description, SSD), för redovisning av resultat av analyser av bekämpningsmedelsrester.

| (8) | Kommissionens direktiv 2002/63/EG (7), genom vilket de provtagningsmetoder och provtagningsförfaranden som rekommenderas av Codex Alimentarius-kommissionen införs, bör tillämpas när det gäller provtagningsförfaranden. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionens direktiv 2002/63/EG (7), genom vilket de provtagningsmetoder och provtagningsförfaranden som rekommenderas av Codex Alimentarius-kommissionen införs, bör tillämpas när det gäller provtagningsförfaranden.

| (9) | Det måste bedömas om de gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i livsmedel för spädbarn och småbarn som fastställs i artikel 10 i kommissionens direktiv 2006/141/EG (8) och i artikel 7 i kommissionens direktiv 2006/125/EG (9) har följts, med beaktande endast av resthaltsdefinitionerna i förordning (EG) nr 396/2005. |
| --- | --- |

(9)

Det måste bedömas om de gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i livsmedel för spädbarn och småbarn som fastställs i artikel 10 i kommissionens direktiv 2006/141/EG (8) och i artikel 7 i kommissionens direktiv 2006/125/EG (9) har följts, med beaktande endast av resthaltsdefinitionerna i förordning (EG) nr 396/2005.

| (10) | När det gäller metoder för att upptäcka enstaka restsubstanser kan medlemsstaterna fullgöra sina skyldigheter att utföra analyser genom att anlita sådana officiella laboratorier som redan har de validerade metoder som krävs. |
| --- | --- |

(10)

När det gäller metoder för att upptäcka enstaka restsubstanser kan medlemsstaterna fullgöra sina skyldigheter att utföra analyser genom att anlita sådana officiella laboratorier som redan har de validerade metoder som krävs.

| (11) | Medlemsstaterna bör senast den 31 augusti varje år lämna in de uppgifter som rör föregående kalenderår. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterna bör senast den 31 augusti varje år lämna in de uppgifter som rör föregående kalenderår.

| (12) | För att undvika oklarheter på grund av överlappning av på varandra följande fleråriga program bör genomförandeförordning (EU) 2018/555 upphävas så att rättsläget blir entydigt. Den bör dock fortsätta att tillämpas på prov som analyseras under 2019. |
| --- | --- |

(12)

För att undvika oklarheter på grund av överlappning av på varandra följande fleråriga program bör genomförandeförordning (EU) 2018/555 upphävas så att rättsläget blir entydigt. Den bör dock fortsätta att tillämpas på prov som analyseras under 2019.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Medlemsstaterna ska under 2020, 2021 och 2022 ta prover och analysera dessa med avseende på de kombinationer av bekämpningsmedel och produkter som anges i bilaga I.

Antalet prover för varje produkt, inklusive livsmedel för spädbarn och småbarn samt ekologiskt odlade produkter, anges i bilaga II.

Artikel 2

1.   Det parti som ska provtas ska väljas ut slumpvis.

Provtagningsförfarandet, inklusive antalet enheter, ska uppfylla kraven i direktiv 2002/63/EG.

2.   Alla prover, inklusive prover av livsmedel för spädbarn och småbarn samt ekologiskt odlade produkter, ska analyseras med avseende på de bekämpningsmedel som anges i bilaga I i enlighet med resthaltsdefinitionerna i förordning (EG) nr 396/2005.

3.   När det gäller livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn ska de prover som utvärderas tas på produkter som saluförs konsumtionsfärdiga eller som rekonstituerats enligt tillverkarens anvisningar, med beaktande av de gränsvärden som fastställs i direktiven 2006/125/EG och 2006/141/EG. Om dessa livsmedel kan konsumeras både som de saluförs och efter rekonstituering ska resultaten redovisas för den icke-rekonstituerade produkten som den saluförs.

Artikel 3

Medlemsstaterna ska lämna in resultaten av de provanalyser som genomförts under 2020, 2021 och 2022 senast den 31 augusti 2021, 2022 respektive 2023. Resultaten ska lämnas i det elektroniska rapporteringsformat som Efsa angett.

Om resthaltsdefinitionen för ett bekämpningsmedel omfattar mer än en förening (verksamt ämne och/eller metabolit eller nedbrytnings- eller reaktionsprodukt) ska medlemsstaterna redovisa analysresultaten i enlighet med den fullständiga resthaltsdefinitionen. Resultaten för alla analyter som ingår i resthaltsdefinitionen ska dessutom lämnas in separat, om de mäts var för sig.

Artikel 4

Genomförandeförordning (EU) 2018/555 ska upphöra att gälla.

När det gäller prov som analyseras under 2019 ska den dock fortsätta att tillämpas till den 1 september 2020.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2020.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 mars 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 70, 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1213/2008 av den 5 december 2008 om ett samordnat flerårigt kontrollprogram för gemenskapen för år 2009, 2010 och 2011 för att säkerställa att gränsvärdena följs och för att bedöma konsumenternas exponering för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av vegetabiliskt och animaliskt ursprung (EUT L 328, 6.12.2008, s. 9).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/555 av den 9 april 2018 om ett samordnat flerårigt kontrollprogram för unionen för 2019, 2020 och 2021 för att säkerställa att gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester följs och för att bedöma konsumenternas exponering för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av vegetabiliskt och animaliskt ursprun (EUT L 92, 10.4.2018, s. 6).

3

(4)  
  ”Pesticide monitoring program: design assessment”, EFSA Journal, vol. 13(2015):2, artikelnr 4005.

4

EFSA Journal

(5)  Dokument nr SANTE/11813/2017, https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_mrl_guidelines_wrkdoc_2017-11813.pdf, i dess senaste version.

5

(6)  SANCO/12574/2014, ”Working Document on the summing up of LOQs in case of complex residue definitions”.

6

(7)  Kommissionens direktiv 2002/63/EG av den 11 juli 2002 om fastställande av gemenskapens provtagningsmetoder för den offentliga kontrollen av bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om upphävande av direktiv 79/700/EEG (EGT L 187, 16.7.2002, s. 30).

7

(8)  Kommissionens direktiv 2006/141/EG av den 22 december 2006 om modersmjölksersättning och tillskottsnäring och om ändring av direktiv 1999/21/EG (EUT L 401, 30.12.2006, s. 1).

8

(9)  Kommissionens direktiv 2006/125/EG av den 5 december 2006 om spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn (EUT L 339, 6.12.2006, s. 16).

9

---

BILAGA I

Del A: Produkter av vegetabiliskt ursprung
   (1)
  som ska provtas under 2020, 2021 och 2022

| 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) |
| Apelsiner (2) | Bordsdruvor (2) | Äpplen (2) |
| Päron (2) | Bananer (2) | Jordgubbar (2) |
| Kiwifrukter (2) | Grapefrukter (2) | Persikor, inkl. nektariner och liknande hybrider (2) |
| Blomkål (2) | Auberginer (2) | Vin (rött eller vitt) framställt av druvor. (Om inga beredningsfaktorer för vin finns tillgängliga uppmanas medlemsstaterna att rapportera de beredningsfaktorer för vin som används i den nationella sammanfattande rapporten.) |
| Lök (2) | Broccoli (2) | Sallat (2) |
| Morötter (2) | Meloner (2) | Huvudkål (2) |
| Potatis (2) | Odlade svampar (2) | Tomater (2) |
| Bönor (torkade) (2) | Paprikor (2) | Spenat (2) |
| Rågkorn (3) | Vetekorn (3) | Havrekorn (3)
   (4) |
| Råris, dvs. ris efter att ytterskalet har avlägsnats från paddyris (5) | Jungfruolja (Om inga beredningsfaktorer för olja finns tillgängliga uppmanas medlemsstaterna att rapportera de beredningsfaktorer som används i den nationella sammanfattande rapporten.) | Kornkärnor (3)
   (6) |

2020

2021

2022

(a)

(b)

(c)

Apelsiner (2)

Bordsdruvor (2)

Äpplen (2)

Päron (2)

Bananer (2)

Jordgubbar (2)

Kiwifrukter (2)

Grapefrukter (2)

Persikor, inkl. nektariner och liknande hybrider (2)

Blomkål (2)

Auberginer (2)

Vin (rött eller vitt) framställt av druvor. (Om inga beredningsfaktorer för vin finns tillgängliga uppmanas medlemsstaterna att rapportera de beredningsfaktorer för vin som används i den nationella sammanfattande rapporten.)

Lök (2)

Broccoli (2)

Sallat (2)

Morötter (2)

Meloner (2)

Huvudkål (2)

Potatis (2)

Odlade svampar (2)

Tomater (2)

Bönor (torkade) (2)

Paprikor (2)

Spenat (2)

Rågkorn (3)

Vetekorn (3)

Havrekorn (3)
   (4)

Råris, dvs. ris efter att ytterskalet har avlägsnats från paddyris (5)

Jungfruolja (Om inga beredningsfaktorer för olja finns tillgängliga uppmanas medlemsstaterna att rapportera de beredningsfaktorer som används i den nationella sammanfattande rapporten.)

Kornkärnor (3)
   (6)

Del B: Produkter av animaliskt ursprung (1) som ska provtas under 2020, 2021 och 2022

| 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| (f) | (d) | (e) |
| Fjäderfäfett (2) (7) | Fett från nötkreatur (2) (7) | Komjölk (8) |
| Lever från nötkreatur (2) | Hönsägg (2) (9) | Svinfett (2) (7) |

2020

2021

2022

(f)

(d)

(e)

Fjäderfäfett (2) (7)

Fett från nötkreatur (2) (7)

Komjölk (8)

Lever från nötkreatur (2)

Hönsägg (2) (9)

Svinfett (2) (7)

Del C: Kombinationer av bekämpningsmedel/produkt som ska övervakas i/på produkter av vegetabiliskt ursprung

| | 2020 | 2021 | 2022 | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,4-D | (a) | (b) | (c) | Ska endast analyseras i och på apelsiner, blomkål, råris och torkade bönor under 2020, i och på grapefrukter, bordsdruvor, auberginer och broccoli under 2021, i och på sallat, spenat och tomater under 2022. |
| 2-Fenylfenol | (a) | (b) | (c) | |
| Abamektin | (a) | (b) | (c) | |
| Acefat | (a) | (b) | (c) | |
| Acetamiprid | (a) | (b) | (c) | |
| Akrinatrin | (a) | (b) | (c) | |
| Aldikarb | (a) | (b) | (c) | |
| Aldrin och dieldrin | (a) | (b) | (c) | |
| Ametoktradin | (a) | (b) | (c) | |
| Azinfosmetyl | (a) | (b) | (c) | |
| Azoxistrobin | (a) | (b) | (c) | |
| Bifentrin | (a) | (b) | (c) | |
| Bifenyl | (a) | (b) | (c) | |
| Bitertanol | (a) | (b) | (c) | |
| Boskalid | (a) | (b) | (c) | |
| Bromidjon | (a) | (b) | (c) | Ska endast analyseras i och på råris under 2020, i och på paprikor under 2021, i och på sallat och tomater under 2022. |
| Bromopropylat | (a) | (b) | (c) | |
| Bupirimat | (a) | (b) | (c) | |
| Buprofezin | (a) | (b) | (c) | |
| Kaptan | (a) | (b) | (c) | |
| Karbaryl | (a) | (b) | (c) | |
| Karbendazim och benomyl | (a) | (b) | (c) | |
| Karbofuran | (a) | (b) | (c) | |
| Klorantraniliprol | (a) | (b) | (c) | |
| Klorfenapyr | (a) | (b) | (c) | |
| Klormekvat | (a) | (b) | (c) | Ska endast analyseras i och på morötter, päron, råg och råris under 2020, i och på auberginer, bordsdruvor, odlade svampar och vete under 2021, i och på tomater och havre under 2022. |
| Klortalonil | (a) | (b) | (c) | |
| Klorprofam | (a) | (b) | (c) | |
| Klorpyrifos | (a) | (b) | (c) | |
| Klorpyrifosmetyl | (a) | (b) | (c) | |
| Klofentezin | (a) | (b) | (c) | Ska analyseras i och på alla förtecknade produkter utom spannmål. |
| Klotianidin | (a) | (b) | (c) | |
| Cyazofamid | (a) | (b) | (c) | |
| Cyflufenamid | (a) | (b) | (c) | |
| Cyflutrin | (a) | (b) | (c) | |
| Cymoxanil | (a) | (b) | (c) | |
| Cypermetrin | (a) | (b) | (c) | |
| Cyprokonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Cyprodinil | (a) | (b) | (c) | |
| Cyromazin | (a) | (b) | (c) | Ska endast analyseras i och på potatis, lök och morötter under 2020, i och på auberginer, paprikor, meloner och odlade svampar under 2021, i och på sallat och tomater under 2022. |
| Deltametrin | (a) | (b) | (c) | |
| Diazinon | (a) | (b) | (c) | |
| Diklorvos | (a) | (b) | (c) | |
| Dikloran | (a) | (b) | (c) | |
| Dikofol | (a) | (b) | (c) | Ska analyseras i och på alla förtecknade produkter utom spannmål. |
| Dietofenkarb | (a) | (b) | (c) | |
| Difenokonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Diflubenzuron | (a) | (b) | (c) | |
| Dimetoat | (a) | (b) | (c) | |
| Dimetomorf | (a) | (b) | (c) | |
| Dinikonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Difenylamin | (a) | (b) | (c) | |
| Ditianon | (a) | (b) | (c) | Ska endast analyseras i och på päron och råris under 2020, i och på bordsdruvor under 2021, i och på äpplen och persikor under 2022. |
| Ditiokarbamater | (a) | (b) | (c) | Ska analyseras i och på alla förtecknade produkter utom broccoli, blomkål, huvudkål, olivolja, vin och lök. |
| Dodin | (a) | (b) | (c) | |
| Emamektinbensoat B1a, uttryckt som emamektin | (a) | (b) | (c) | |
| Endosulfan | (a) | (b) | (c) | |
| Epoxikonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Etefon | (a) | (b) | (c) | Ska endast analyseras i och på apelsiner och päron under 2020, i och på paprikor, vete och bordsdruvor under 2021, i och på äpplen, persikor, tomater och vin under 2022. |
| Etion | (a) | (b) | (c) | |
| Etirimol | (a) | (b) | (c) | Ska analyseras i och på alla förtecknade produkter utom spannmål. |
| Etofenprox | (a) | (b) | (c) | |
| Etoxazol | (a) | (b) | (c) | |
| Famoxadon | (a) | (b) | (c) | |
| Fenamidon | (a) | (b) | (c) | |
| Fenamifos | (a) | (b) | (c) | |
| Fenarimol | (a) | (b) | (c) | Ska analyseras i och på alla förtecknade produkter utom spannmål. |
| Fenazakin | (a) | (b) | (c) | Ska analyseras i och på alla förtecknade produkter utom spannmål. |
| Fenbukonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Fenbutatinoxid | (a) | (b) | (c) | Ska endast analyseras i och på apelsiner och päron under 2020, i och på auberginer, grapefrukter, paprikor och bordsdruvor under 2021, i och på äpplen, jordgubbar, persikor, tomater och vin under 2022. |
| Fenhexamid | (a) | (b) | (c) | |
| Fenitrotion | (a) | (b) | (c) | |
| Fenoxikarb | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropatrin | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropidin | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropimorf | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpyrazamin | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpyroximat | (a) | (b) | (c) | |
| Fention | (a) | (b) | (c) | |
| Fenvalerat | (a) | (b) | (c) | |
| Fipronil | (a) | (b) | (c) | |
| Flonikamid | (a) | (b) | (c) | |
| Fluazifop-P | (a) | (b) | (c) | Ska endast analyseras i och på blomkål, torkade bönor, potatis och morötter under 2020, i och på auberginer, broccoli, paprikor och vete under 2021, i och på jordgubbar, huvudkål, sallat, spenat och tomater under 2022. |
| Flubendiamid | (a) | (b) | (c) | |
| Fludioxonil | (a) | (b) | (c) | |
| Flufenoxuron | (a) | (b) | (c) | |
| Fluopikolid | (a) | (b) | (c) | |
| Fluopyram | (a) | (b) | (c) | |
| Flukvinkonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Flusilazol | (a) | (b) | (c) | |
| Flutriafol | (a) | (b) | (c) | |
| Fluxapyroxad | (a) | (b) | (c) | |
| Folpet | (a) | (b) | (c) | |
| Formetanat | (a) | (b) | (c) | |
| Fostiazat | (a) | (b) | (c) | |
| Glyfosat | (a) | (b) | (c) | |
| Haloxifop inbegripet haloxifop-P | (a) | (b) | (c) | Ska endast analyseras i och på torkade bönor under 2020, i och på broccoli, grapefrukter, paprikor och vete under 2021, i och på jordgubbar och huvudkål under 2022. |
| Hexakonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Hexytiazox | (a) | (b) | (c) | Ska analyseras i och på alla förtecknade produkter utom spannmål. |
| Imazalil | (a) | (b) | (c) | |
| Imidakloprid | (a) | (b) | (c) | |
| Indoxakarb | (a) | (b) | (c) | |
| Iprodion | (a) | (b) | (c) | |
| Iprovalikarb | (a) | (b) | (c) | |
| Isokarbofos | (a) | (b) | (c) | |
| Isoprotiolan | (a) | | | Ska endast analyseras i och på råris under 2020. Ämnet ska inte analyseras i eller på någon produkt under 2021 och 2022. |
| Kresoximmetyl | (a) | (b) | (c) | |
| Lambda-cyhalotrin | (a) | (b) | (c) | |
| Linuron | (a) | (b) | (c) | |
| Lufenuron | (a) | (b) | (c) | |
| Malation | (a) | (b) | (c) | |
| Mandipropamid | (a) | (b) | (c) | |
| Mepanipyrim | (a) | (b) | (c) | |
| Mepikvat | (a) | (b) | (c) | Ska endast analyseras i och på päron, råg och råris under 2020, i och på odlade svampar och vete under 2021, i och på korn och havre under 2022. |
| Metalaxyl och metalaxyl-M | (a) | (b) | (c) | |
| Metamidofos | (a) | (b) | (c) | |
| Metidation | (a) | (b) | (c) | |
| Metiokarb | (a) | (b) | (c) | |
| Metomyl | (a) | (b) | (c) | |
| Metoxifenozid | (a) | (b) | (c) | |
| Metrafenon | (a) | (b) | (c) | |
| Monokrotofos | (a) | (b) | (c) | |
| Myklobutanil | (a) | (b) | (c) | |
| Ometoat | (a) | (b) | (c) | |
| Oxadixyl | (a) | (b) | (c) | |
| Oxamyl | (a) | (b) | (c) | |
| Oxidemetonmetyl | (a) | (b) | (c) | |
| Paklobutrazol | (a) | (b) | (c) | |
| Parationmetyl | (a) | (b) | (c) | |
| Penkonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Pencykuron | (a) | (b) | (c) | |
| Pendimetalin | (a) | (b) | (c) | |
| Permetrin | (a) | (b) | (c) | |
| Fosmet | (a) | (b) | (c) | |
| Pirimikarb | (a) | (b) | (c) | |
| Pirimifosmetyl | (a) | (b) | (c) | |
| Procymidon | (a) | (b) | (c) | |
| Profenofos | (a) | (b) | (c) | |
| Propamokarb | (a) | (b) | (c) | Ska endast analyseras i och på morötter, blomkål, lök och potatis under 2020, i och på bordsdruvor, meloner, auberginer, broccoli, paprikor och vete under 2021, i och på jordgubbar, huvudkål, spenat, sallat, tomater och korn under 2022. |
| Propargit | (a) | (b) | (c) | |
| Propikonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Propyzamid | (a) | (b) | (c) | |
| Prokinazid | (a) | (b) | (c) | |
| Prosulfokarb | (a) | (b) | (c) | |
| Protiokonazol | (a) | (b) | (c) | Ska endast analyseras i och på morötter, lök, råg och råris under 2020, i och på paprikor och vete under 2021, i och på huvudkål, sallat, tomater, havre och korn under 2022. |
| Pymetrozin | | (b) | (c) | Ämnet ska inte analyseras i eller på någon produkt under 2020; det ska endast analyseras i och på auberginer, meloner och paprikor under 2021, i och på huvudkål, sallat, jordgubbar, spenat och tomater under 2022. |
| Pyraklostrobin | (a) | (b) | (c) | |
| Pyridaben | (a) | (b) | (c) | |
| Pyrimetanil | (a) | (b) | (c) | |
| Pyriproxifen | (a) | (b) | (c) | |
| Kinoxifen | (a) | (b) | (c) | |
| Spinosad | (a) | (b) | (c) | |
| Spirodiklofen | (a) | (b) | (c) | |
| Spiromesifen | (a) | (b) | (c) | |
| Spiroxamin | (a) | (b) | (c) | |
| Spirotetramat | (a) | (b) | (c) | |
| Tau-Fluvalinat | (a) | (b) | (c) | |
| Tebukonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Tebufenozid | (a) | (b) | (c) | |
| Tebufenpyrad | (a) | (b) | (c) | Ska analyseras i och på alla förtecknade produkter utom spannmål. |
| Teflubenzuron | (a) | (b) | (c) | |
| Teflutrin | (a) | (b) | (c) | |
| Terbutylazin | (a) | (b) | (c) | |
| Tetrakonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Tetradifon | (a) | (b) | (c) | Ska analyseras i och på alla förtecknade produkter utom spannmål. |
| Tiabendazol | (a) | (b) | (c) | |
| Tiakloprid | (a) | (b) | (c) | |
| Tiametoxam | (a) | (b) | (c) | |
| Tiofanatmetyl | (a) | (b) | (c) | |
| Tolklofosmetyl | (a) | (b) | (c) | |
| Triadimefon | (a) | (b) | (c) | |
| Triadimenol | (a) | (b) | (c) | |
| Tiodikarb | (a) | (b) | (c) | |
| Triazofos | (a) | (b) | (c) | |
| Tricyklazol | (a) | (b) | (c) | Ska endast analyseras i och på ris. |
| Trifloxistrobin | (a) | (b) | (c) | |
| Triflumuron | (a) | (b) | (c) | |
| Vinklozolin | (a) | (b) | (c) | |

2020

2021

2022

Anmärkningar

2,4-D

(a)

(b)

(c)

Ska endast analyseras i och på apelsiner, blomkål, råris och torkade bönor under 2020, i och på grapefrukter, bordsdruvor, auberginer och broccoli under 2021, i och på sallat, spenat och tomater under 2022.

2-Fenylfenol

(a)

(b)

(c)

Abamektin

(a)

(b)

(c)

Acefat

(a)

(b)

(c)

Acetamiprid

(a)

(b)

(c)

Akrinatrin

(a)

(b)

(c)

Aldikarb

(a)

(b)

(c)

Aldrin och dieldrin

(a)

(b)

(c)

Ametoktradin

(a)

(b)

(c)

Azinfosmetyl

(a)

(b)

(c)

Azoxistrobin

(a)

(b)

(c)

Bifentrin

(a)

(b)

(c)

Bifenyl

(a)

(b)

(c)

Bitertanol

(a)

(b)

(c)

Boskalid

(a)

(b)

(c)

Bromidjon

(a)

(b)

(c)

Ska endast analyseras i och på råris under 2020, i och på paprikor under 2021, i och på sallat och tomater under 2022.

Bromopropylat

(a)

(b)

(c)

Bupirimat

(a)

(b)

(c)

Buprofezin

(a)

(b)

(c)

Kaptan

(a)

(b)

(c)

Karbaryl

(a)

(b)

(c)

Karbendazim och benomyl

(a)

(b)

(c)

Karbofuran

(a)

(b)

(c)

Klorantraniliprol

(a)

(b)

(c)

Klorfenapyr

(a)

(b)

(c)

Klormekvat

(a)

(b)

(c)

Ska endast analyseras i och på morötter, päron, råg och råris under 2020, i och på auberginer, bordsdruvor, odlade svampar och vete under 2021, i och på tomater och havre under 2022.

Klortalonil

(a)

(b)

(c)

Klorprofam

(a)

(b)

(c)

Klorpyrifos

(a)

(b)

(c)

Klorpyrifosmetyl

(a)

(b)

(c)

Klofentezin

(a)

(b)

(c)

Ska analyseras i och på alla förtecknade produkter utom spannmål.

Klotianidin

(a)

(b)

(c)

Cyazofamid

(a)

(b)

(c)

Cyflufenamid

(a)

(b)

(c)

Cyflutrin

(a)

(b)

(c)

Cymoxanil

(a)

(b)

(c)

Cypermetrin

(a)

(b)

(c)

Cyprokonazol

(a)

(b)

(c)

Cyprodinil

(a)

(b)

(c)

Cyromazin

(a)

(b)

(c)

Ska endast analyseras i och på potatis, lök och morötter under 2020, i och på auberginer, paprikor, meloner och odlade svampar under 2021, i och på sallat och tomater under 2022.

Deltametrin

(a)

(b)

(c)

Diazinon

(a)

(b)

(c)

Diklorvos

(a)

(b)

(c)

Dikloran

(a)

(b)

(c)

Dikofol

(a)

(b)

(c)

Ska analyseras i och på alla förtecknade produkter utom spannmål.

Dietofenkarb

(a)

(b)

(c)

Difenokonazol

(a)

(b)

(c)

Diflubenzuron

(a)

(b)

(c)

Dimetoat

(a)

(b)

(c)

Dimetomorf

(a)

(b)

(c)

Dinikonazol

(a)

(b)

(c)

Difenylamin

(a)

(b)

(c)

Ditianon

(a)

(b)

(c)

Ska endast analyseras i och på päron och råris under 2020, i och på bordsdruvor under 2021, i och på äpplen och persikor under 2022.

Ditiokarbamater

(a)

(b)

(c)

Ska analyseras i och på alla förtecknade produkter utom broccoli, blomkål, huvudkål, olivolja, vin och lök.

Dodin

(a)

(b)

(c)

Emamektinbensoat B1a, uttryckt som emamektin

(a)

(b)

(c)

Endosulfan

(a)

(b)

(c)

Epoxikonazol

(a)

(b)

(c)

Etefon

(a)

(b)

(c)

Ska endast analyseras i och på apelsiner och päron under 2020, i och på paprikor, vete och bordsdruvor under 2021, i och på äpplen, persikor, tomater och vin under 2022.

Etion

(a)

(b)

(c)

Etirimol

(a)

(b)

(c)

Ska analyseras i och på alla förtecknade produkter utom spannmål.

Etofenprox

(a)

(b)

(c)

Etoxazol

(a)

(b)

(c)

Famoxadon

(a)

(b)

(c)

Fenamidon

(a)

(b)

(c)

Fenamifos

(a)

(b)

(c)

Fenarimol

(a)

(b)

(c)

Ska analyseras i och på alla förtecknade produkter utom spannmål.

Fenazakin

(a)

(b)

(c)

Ska analyseras i och på alla förtecknade produkter utom spannmål.

Fenbukonazol

(a)

(b)

(c)

Fenbutatinoxid

(a)

(b)

(c)

Ska endast analyseras i och på apelsiner och päron under 2020, i och på auberginer, grapefrukter, paprikor och bordsdruvor under 2021, i och på äpplen, jordgubbar, persikor, tomater och vin under 2022.

Fenhexamid

(a)

(b)

(c)

Fenitrotion

(a)

(b)

(c)

Fenoxikarb

(a)

(b)

(c)

Fenpropatrin

(a)

(b)

(c)

Fenpropidin

(a)

(b)

(c)

Fenpropimorf

(a)

(b)

(c)

Fenpyrazamin

(a)

(b)

(c)

Fenpyroximat

(a)

(b)

(c)

Fention

(a)

(b)

(c)

Fenvalerat

(a)

(b)

(c)

Fipronil

(a)

(b)

(c)

Flonikamid

(a)

(b)

(c)

Fluazifop-P

(a)

(b)

(c)

Ska endast analyseras i och på blomkål, torkade bönor, potatis och morötter under 2020, i och på auberginer, broccoli, paprikor och vete under 2021, i och på jordgubbar, huvudkål, sallat, spenat och tomater under 2022.

Flubendiamid

(a)

(b)

(c)

Fludioxonil

(a)

(b)

(c)

Flufenoxuron

(a)

(b)

(c)

Fluopikolid

(a)

(b)

(c)

Fluopyram

(a)

(b)

(c)

Flukvinkonazol

(a)

(b)

(c)

Flusilazol

(a)

(b)

(c)

Flutriafol

(a)

(b)

(c)

Fluxapyroxad

(a)

(b)

(c)

Folpet

(a)

(b)

(c)

Formetanat

(a)

(b)

(c)

Fostiazat

(a)

(b)

(c)

Glyfosat

(a)

(b)

(c)

Haloxifop inbegripet haloxifop-P

(a)

(b)

(c)

Ska endast analyseras i och på torkade bönor under 2020, i och på broccoli, grapefrukter, paprikor och vete under 2021, i och på jordgubbar och huvudkål under 2022.

Hexakonazol

(a)

(b)

(c)

Hexytiazox

(a)

(b)

(c)

Ska analyseras i och på alla förtecknade produkter utom spannmål.

Imazalil

(a)

(b)

(c)

Imidakloprid

(a)

(b)

(c)

Indoxakarb

(a)

(b)

(c)

Iprodion

(a)

(b)

(c)

Iprovalikarb

(a)

(b)

(c)

Isokarbofos

(a)

(b)

(c)

Isoprotiolan

(a)

Ska endast analyseras i och på råris under 2020. Ämnet ska inte analyseras i eller på någon produkt under 2021 och 2022.

Kresoximmetyl

(a)

(b)

(c)

Lambda-cyhalotrin

(a)

(b)

(c)

Linuron

(a)

(b)

(c)

Lufenuron

(a)

(b)

(c)

Malation

(a)

(b)

(c)

Mandipropamid

(a)

(b)

(c)

Mepanipyrim

(a)

(b)

(c)

Mepikvat

(a)

(b)

(c)

Ska endast analyseras i och på päron, råg och råris under 2020, i och på odlade svampar och vete under 2021, i och på korn och havre under 2022.

Metalaxyl och metalaxyl-M

(a)

(b)

(c)

Metamidofos

(a)

(b)

(c)

Metidation

(a)

(b)

(c)

Metiokarb

(a)

(b)

(c)

Metomyl

(a)

(b)

(c)

Metoxifenozid

(a)

(b)

(c)

Metrafenon

(a)

(b)

(c)

Monokrotofos

(a)

(b)

(c)

Myklobutanil

(a)

(b)

(c)

Ometoat

(a)

(b)

(c)

Oxadixyl

(a)

(b)

(c)

Oxamyl

(a)

(b)

(c)

Oxidemetonmetyl

(a)

(b)

(c)

Paklobutrazol

(a)

(b)

(c)

Parationmetyl

(a)

(b)

(c)

Penkonazol

(a)

(b)

(c)

Pencykuron

(a)

(b)

(c)

Pendimetalin

(a)

(b)

(c)

Permetrin

(a)

(b)

(c)

Fosmet

(a)

(b)

(c)

Pirimikarb

(a)

(b)

(c)

Pirimifosmetyl

(a)

(b)

(c)

Procymidon

(a)

(b)

(c)

Profenofos

(a)

(b)

(c)

Propamokarb

(a)

(b)

(c)

Ska endast analyseras i och på morötter, blomkål, lök och potatis under 2020, i och på bordsdruvor, meloner, auberginer, broccoli, paprikor och vete under 2021, i och på jordgubbar, huvudkål, spenat, sallat, tomater och korn under 2022.

Propargit

(a)

(b)

(c)

Propikonazol

(a)

(b)

(c)

Propyzamid

(a)

(b)

(c)

Prokinazid

(a)

(b)

(c)

Prosulfokarb

(a)

(b)

(c)

Protiokonazol

(a)

(b)

(c)

Ska endast analyseras i och på morötter, lök, råg och råris under 2020, i och på paprikor och vete under 2021, i och på huvudkål, sallat, tomater, havre och korn under 2022.

Pymetrozin

(b)

(c)

Ämnet ska inte analyseras i eller på någon produkt under 2020; det ska endast analyseras i och på auberginer, meloner och paprikor under 2021, i och på huvudkål, sallat, jordgubbar, spenat och tomater under 2022.

Pyraklostrobin

(a)

(b)

(c)

Pyridaben

(a)

(b)

(c)

Pyrimetanil

(a)

(b)

(c)

Pyriproxifen

(a)

(b)

(c)

Kinoxifen

(a)

(b)

(c)

Spinosad

(a)

(b)

(c)

Spirodiklofen

(a)

(b)

(c)

Spiromesifen

(a)

(b)

(c)

Spiroxamin

(a)

(b)

(c)

Spirotetramat

(a)

(b)

(c)

Tau-Fluvalinat

(a)

(b)

(c)

Tebukonazol

(a)

(b)

(c)

Tebufenozid

(a)

(b)

(c)

Tebufenpyrad

(a)

(b)

(c)

Ska analyseras i och på alla förtecknade produkter utom spannmål.

Teflubenzuron

(a)

(b)

(c)

Teflutrin

(a)

(b)

(c)

Terbutylazin

(a)

(b)

(c)

Tetrakonazol

(a)

(b)

(c)

Tetradifon

(a)

(b)

(c)

Ska analyseras i och på alla förtecknade produkter utom spannmål.

Tiabendazol

(a)

(b)

(c)

Tiakloprid

(a)

(b)

(c)

Tiametoxam

(a)

(b)

(c)

Tiofanatmetyl

(a)

(b)

(c)

Tolklofosmetyl

(a)

(b)

(c)

Triadimefon

(a)

(b)

(c)

Triadimenol

(a)

(b)

(c)

Tiodikarb

(a)

(b)

(c)

Triazofos

(a)

(b)

(c)

Tricyklazol

(a)

(b)

(c)

Ska endast analyseras i och på ris.

Trifloxistrobin

(a)

(b)

(c)

Triflumuron

(a)

(b)

(c)

Vinklozolin

(a)

(b)

(c)

Del D: Kombinationer av bekämpningsmedel/produkt som ska övervakas i/på produkter av animaliskt ursprung

| | 2020 | 2021 | 2022 | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aldrin och dieldrin | (f) | (d) | (e) | |
| Bifentrin | (f) | (d) | (e) | |
| Klordan | (f) | (d) | (e) | |
| Klorpyrifos | (f) | (d) | (e) | |
| Klorpyrifosmetyl | (f) | (d) | (e) | |
| Cypermetrin | (f) | (d) | (e) | |
| DDT | (f) | (d) | (e) | |
| Deltametrin | (f) | (d) | (e) | |
| Diazinon | (f) | (d) | (e) | |
| Endosulfan | (f) | (d) | (e) | |
| Famoxadon | (f) | (d) | (e) | |
| Fenvalerat | (f) | (d) | (e) | |
| Fipronil | (f) | (d) | (e) | |
| Glyfosat | (f) | (d) | (e) | |
| Heptaklor | (f) | (d) | (e) | |
| Hexaklorbensen | (f) | (d) | (e) | |
| Hexaklorcyklohexan (HCH, alfaisomer) | (f) | (d) | (e) | |
| Hexaklorcyklohexan (HCH, betaisomer) | (f) | (d) | (e) | |
| Indoxakarb | | | (e) | Ska endast analyseras i och på mjölk under 2022. |
| Lindan | (f) | (d) | (e) | |
| Metoxiklor | (f) | (d) | (e) | |
| Paration | (f) | (d) | (e) | |
| Permetrin | (f) | (d) | (e) | |
| Pirimifosmetyl | (f) | (d) | (e) | |

2020

2021

2022

Anmärkningar

Aldrin och dieldrin

(f)

(d)

(e)

Bifentrin

(f)

(d)

(e)

Klordan

(f)

(d)

(e)

Klorpyrifos

(f)

(d)

(e)

Klorpyrifosmetyl

(f)

(d)

(e)

Cypermetrin

(f)

(d)

(e)

DDT

(f)

(d)

(e)

Deltametrin

(f)

(d)

(e)

Diazinon

(f)

(d)

(e)

Endosulfan

(f)

(d)

(e)

Famoxadon

(f)

(d)

(e)

Fenvalerat

(f)

(d)

(e)

Fipronil

(f)

(d)

(e)

Glyfosat

(f)

(d)

(e)

Heptaklor

(f)

(d)

(e)

Hexaklorbensen

(f)

(d)

(e)

Hexaklorcyklohexan (HCH, alfaisomer)

(f)

(d)

(e)

Hexaklorcyklohexan (HCH, betaisomer)

(f)

(d)

(e)

Indoxakarb

(e)

Ska endast analyseras i och på mjölk under 2022.

Lindan

(f)

(d)

(e)

Metoxiklor

(f)

(d)

(e)

Paration

(f)

(d)

(e)

Permetrin

(f)

(d)

(e)

Pirimifosmetyl

(f)

(d)

(e)

---

(1)  För råvaror som ska analyseras, ska de delar av produkterna för vilka gränsvärdena gäller analyseras med avseende på huvudprodukten i den grupp eller undergrupp som förtecknas i del A i bilaga I till förordning (EG) nr 396/2005 om inte annat anges.

(2)  Obearbetade produkter ska analyseras. När det gäller prover som tas av frysta produkter ska en beredningsfaktor rapporteras i förekommande fall.

(3)  Om det inte finns tillräckligt med prover på rågkorn, vetekorn, havrekorn eller kornkärnor, kan också fullkornsmjöl av råg, vete, havre eller korn analyseras och en beredningsfaktor ska rapporteras.

(4)  Om det inte finns tillräckligt med prover av havrekorn, kan den andel som inte kunde tas av de erforderliga proverna av havrekärnor läggas till proverna av kornkärnor, så att färre prover tas av havrekorn och antalet prover av kornkärnor ökar med motsvarande mängd.

(5)  I förekommande fall kan även polerat ris analyseras. Man ska rapportera till Efsa om polerat ris eller råris analyserats. Om polerat ris analyserades ska en beredningsfaktor rapporteras.

(6)  Om det inte finns tillräckligt med prover av kornkärnor, kan den andel som inte kunde tas av de erforderliga proverna av kornkärnor läggas till proverna av havrekorn, så att färre prover tas av kornkärnor och antalet prover av havrekorn ökar med motsvarande mängd.

(7)  Kött kan också provtas i enlighet med tabell 3 i bilagan till direktiv 2002/63/EG.

(8)  Färsk (obehandlad) mjölk ska analyseras, inklusive fryst, pastöriserad, uppvärmd, steriliserad eller filtrerad mjölk.

(9)  Hela ägg utan skal ska analyseras.

---

BILAGA II

Antal prover som avses i artikel 1

| 1. | Det antal prover som varje medlemsstat ska ta för varje produkt och analysera med avseende på de bekämpningsmedel som förtecknas i bilaga I, anges i tabellen i punkt 5. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Utöver de prover som krävs enligt tabellen i punkt 5 ska varje medlemsstat under 2020 analysera fem prover som tagits på modersmjölksersättning och fem prover på tillskottsnäring.
  Utöver de prover som krävs enligt den tabellen ska varje medlemsstat under 2021 analysera tio prover som tagits på beredd spannmålsbaserad barnmat.
  Utöver de prover som krävs enligt den tabellen ska varje medlemsstat under 2022 analysera tio prover som tagits på mat för spädbarn och småbarn, med undantag för modersmjölkersättning, tillskottsnäring och beredd spannmålsbaserad barnmat. |
| --- | --- |

2.

Utöver de prover som krävs enligt den tabellen ska varje medlemsstat under 2021 analysera tio prover som tagits på beredd spannmålsbaserad barnmat.

Utöver de prover som krävs enligt den tabellen ska varje medlemsstat under 2022 analysera tio prover som tagits på mat för spädbarn och småbarn, med undantag för modersmjölkersättning, tillskottsnäring och beredd spannmålsbaserad barnmat.

| 3. | I enlighet med tabellen i punkt 5 ska prover, om möjligt, tas på ekologiskt odlade produkter i proportion till dessa produkters marknadsandel i varje medlemsstat, och minst ett prov ska tas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Medlemsstater som använder metoder som påvisar flera resthalter får använda kvalitativa screeningmetoder på högst 15 % av de prover som ska tas och analyseras enligt tabellen i punkt 5. Om en medlemsstat använder kvalitativa screeningmetoder ska den analysera de resterande proverna med metoder som påvisar flera resthalter.
  Om resultaten från den kvalitativa screeningen är positiva ska medlemsstaterna använda en vanlig analysmetod för att kvantifiera resultaten. |
| --- | --- |

4.

Om resultaten från den kvalitativa screeningen är positiva ska medlemsstaterna använda en vanlig analysmetod för att kvantifiera resultaten.

| 5. | Minsta antal prover per medlemsstat per produkt:









  Medlemsstat | Prover | | Medlemsstat | Prover |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 12 | | LU | 12 |
| |
| BG | 12 | | HU | 12 |
| |
| CZ | 12 | | MT | 12 |
| |
| DK | 12 | | NL | 18 |
| |
| DE | 97 | | AT | 12 |
| |
| EE | 12 | | PL | 47 |
| |
| EL | 12 | | PT | 12 |
| |
| ES | 50 | | RO | 20 |
| |
| FR | 71 | | SI | 12 |
| |
| IE | 12 | | SK | 12 |
| |
| IT | 69 | | FI | 12 |
| |
| CY | 12 | | SE | 12 |
| |
| LV | 12 | | UK | 71 |
| |
| LT | 12 | | HR | 12 |
| |
| TOTALT ANTAL PROVER: 683 |

5.

Medlemsstat

Prover

Medlemsstat

Prover

BE

12

LU

12

BG

12

HU

12

CZ

12

MT

12

DK

12

NL

18

DE

97

AT

12

EE

12

PL

47

EL

12

PT

12

ES

50

RO

20

FR

71

SI

12

IE

12

SK

12

IT

69

FI

12

CY

12

SE

12

LV

12

UK

71

LT

12

HR

12

TOTALT ANTAL PROVER: 683

---

REKOMMENDATIONER

| 29.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 88/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 88/42

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2019/534

av den 26 mars 2019

It-säkerhet i 5G-nät

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har erkänt att utbyggnaden av den femte generationens (5G) nätteknik är viktig möjliggörande teknik för framtidens digitala tjänster och högt prioriterat i strategin för den digitala inre marknaden. Kommissionen har antagit en handlingsplan för 5G för att se till att unionen har den nätinfrastruktur som behövs för den digitala omställningen från och med 2020 (1). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har erkänt att utbyggnaden av den femte generationens (5G) nätteknik är viktig möjliggörande teknik för framtidens digitala tjänster och högt prioriterat i strategin för den digitala inre marknaden. Kommissionen har antagit en handlingsplan för 5G för att se till att unionen har den nätinfrastruktur som behövs för den digitala omställningen från och med 2020 (1).

| (2) | 5G-näten kommer att bygga på dagens fjärde generation (4G) av nätteknik genom att tillhandahålla kapacitet för nya tjänster och bli den centrala infrastrukturen och möjliggörande tekniken för stora delar av unionens ekonomi. När 5G-näten tagits i drift kommer de att utgöra grunden för en rad tjänster som är nödvändiga för den inre marknadens funktion och för upprätthållandet och driften av vitala samhälleliga och ekonomiska system, exempelvis energi, transporter, banktjänster, hälso- och sjukvård samt industriell processtyrning. Anordnande av demokratiska processer, såsom val, kommer också i allt högre grad att bygga på digital infrastruktur och 5G-nät. |
| --- | --- |

(2)

5G-näten kommer att bygga på dagens fjärde generation (4G) av nätteknik genom att tillhandahålla kapacitet för nya tjänster och bli den centrala infrastrukturen och möjliggörande tekniken för stora delar av unionens ekonomi. När 5G-näten tagits i drift kommer de att utgöra grunden för en rad tjänster som är nödvändiga för den inre marknadens funktion och för upprätthållandet och driften av vitala samhälleliga och ekonomiska system, exempelvis energi, transporter, banktjänster, hälso- och sjukvård samt industriell processtyrning. Anordnande av demokratiska processer, såsom val, kommer också i allt högre grad att bygga på digital infrastruktur och 5G-nät.

| (3) | Att många kritiska tjänster kommer att vara beroende av 5G-näten gör följderna av systemomfattande och utbredda störningar särskilt allvarliga. Därför är 5G-nätens it-säkerhet en fråga av strategisk vikt för unionen, i ett skede när it-angreppen ökar och är mer sofistikerade än någonsin. |
| --- | --- |

(3)

Att många kritiska tjänster kommer att vara beroende av 5G-näten gör följderna av systemomfattande och utbredda störningar särskilt allvarliga. Därför är 5G-nätens it-säkerhet en fråga av strategisk vikt för unionen, i ett skede när it-angreppen ökar och är mer sofistikerade än någonsin.

| (4) | Den sammankopplade och gränsöverskridande karaktären hos den infrastruktur som ligger till grund för det digitala ekosystemet, liksom de aktuella hotens gränsöverskridande karaktär, innebär att alla betydande sårbarheter och it-säkerhetsincidenter som påverkar 5G-nät i en medlemsstat får följder för unionen som helhet. Därför bör åtgärder vidtas för att underbygga en hög gemensam it-säkerhetsnivå i 5G-näten. |
| --- | --- |

(4)

Den sammankopplade och gränsöverskridande karaktären hos den infrastruktur som ligger till grund för det digitala ekosystemet, liksom de aktuella hotens gränsöverskridande karaktär, innebär att alla betydande sårbarheter och it-säkerhetsincidenter som påverkar 5G-nät i en medlemsstat får följder för unionen som helhet. Därför bör åtgärder vidtas för att underbygga en hög gemensam it-säkerhetsnivå i 5G-näten.

| (5) | Behovet av åtgärder på unionsnivå har bekräftats av medlemsstaterna. Europeiska rådet såg i sina slutsatser från mötet den 21 mars 2019 fram emot kommissionens rekommendation om en samordnad strategi i fråga om 5G-nätens säkerhet (2). |
| --- | --- |

(5)

Behovet av åtgärder på unionsnivå har bekräftats av medlemsstaterna. Europeiska rådet såg i sina slutsatser från mötet den 21 mars 2019 fram emot kommissionens rekommendation om en samordnad strategi i fråga om 5G-nätens säkerhet (2).

| (6) | Att säkerställa unionens oberoende bör vara ett viktigt mål, i fullständig överensstämmelse med de europeiska värdena om öppenhet och tolerans (3). Utländska investeringar i strategiska sektorer, förvärv av kritisk materiel, teknik och infrastruktur i unionen samt leveranser av kritisk utrustning kan också utgöra hot mot unionens säkerhet. |
| --- | --- |

(6)

Att säkerställa unionens oberoende bör vara ett viktigt mål, i fullständig överensstämmelse med de europeiska värdena om öppenhet och tolerans (3). Utländska investeringar i strategiska sektorer, förvärv av kritisk materiel, teknik och infrastruktur i unionen samt leveranser av kritisk utrustning kan också utgöra hot mot unionens säkerhet.

| (7) | It-säkerheten i 5G-näten har avgörande betydelse för unionens strategiska oberoende, vilket framhålls i det gemensamma meddelandet EU och Kina – En strategisk hållning (4). |
| --- | --- |

(7)

It-säkerheten i 5G-näten har avgörande betydelse för unionens strategiska oberoende, vilket framhålls i det gemensamma meddelandet EU och Kina – En strategisk hållning (4).

| (8) | Europaparlamentet uppmanar även i sin resolution om säkerhetshot kopplade till Kinas ökande teknologiska närvaro i EU kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder på unionsnivå (5). |
| --- | --- |

(8)

Europaparlamentet uppmanar även i sin resolution om säkerhetshot kopplade till Kinas ökande teknologiska närvaro i EU kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder på unionsnivå (5).

| (9) | Den här rekommendationen inriktas på it-säkerhetsrisker i 5G-nät genom att fastställa vägledning om lämpliga riskbedömnings- och riskhanteringsåtgärder på nationell nivå, om utveckling av en samordnad europeisk riskbedömning och om inrättande av en process för utveckling av en gemensam verktygslåda med de bästa riskhanteringsåtgärderna. |
| --- | --- |

(9)

Den här rekommendationen inriktas på it-säkerhetsrisker i 5G-nät genom att fastställa vägledning om lämpliga riskbedömnings- och riskhanteringsåtgärder på nationell nivå, om utveckling av en samordnad europeisk riskbedömning och om inrättande av en process för utveckling av en gemensam verktygslåda med de bästa riskhanteringsåtgärderna.

| (10) | Det finns stark unionslagstiftning om skydd av elektroniska kommunikationsnät. |
| --- | --- |

(10)

Det finns stark unionslagstiftning om skydd av elektroniska kommunikationsnät.

| (11) | Unionens bestämmelser om elektronisk kommunikation (6) främjar konkurrens, inre marknad och slutanvändarnas intressen, och genom den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation (7) eftersträvas ett kompletterande konnektivitetsmål som anges i resultattermer: utbredd tillgång till och användning av fasta och mobila högkapacitetsuppkopplingar för alla enskilda och företag i unionen, samtidigt som de medborgerliga intressena skyddas. Enligt direktiv 2002/21/EG ska medlemsstaterna säkerställa att de allmänna kommunikationsnätens integritet och säkerhet upprätthålls, förenat med skyldigheten att säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster vidtar lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att på ett tillfredsställande sätt skydda säkerheten för sina nät eller tjänster. Vidare föreskrivs att de behöriga nationella regleringsmyndigheterna ska ha befogenheter, inbegripet befogenheter att utfärda bindande instruktioner, för att se till att sådana skyldigheter efterlevs. |
| --- | --- |

(11)

Unionens bestämmelser om elektronisk kommunikation (6) främjar konkurrens, inre marknad och slutanvändarnas intressen, och genom den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation (7) eftersträvas ett kompletterande konnektivitetsmål som anges i resultattermer: utbredd tillgång till och användning av fasta och mobila högkapacitetsuppkopplingar för alla enskilda och företag i unionen, samtidigt som de medborgerliga intressena skyddas. Enligt direktiv 2002/21/EG ska medlemsstaterna säkerställa att de allmänna kommunikationsnätens integritet och säkerhet upprätthålls, förenat med skyldigheten att säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster vidtar lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att på ett tillfredsställande sätt skydda säkerheten för sina nät eller tjänster. Vidare föreskrivs att de behöriga nationella regleringsmyndigheterna ska ha befogenheter, inbegripet befogenheter att utfärda bindande instruktioner, för att se till att sådana skyldigheter efterlevs.

| (12) | Dessutom kan medlemsstaterna enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG (8) förena den generella auktorisationen med villkor för allmänna näts säkerhet mot olovlig åtkomst i syfte att skydda telehemligheten i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (9). |
| --- | --- |

(12)

Dessutom kan medlemsstaterna enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG (8) förena den generella auktorisationen med villkor för allmänna näts säkerhet mot olovlig åtkomst i syfte att skydda telehemligheten i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (9).

| (13) | Till stöd för genomförandet av dessa skyldigheter har unionen inrättat ett antal samarbetsorgan. Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa), kommissionen, medlemsstaterna och de nationella regleringsmyndigheterna har tagit fram tekniska riktlinjer för de nationella regleringsmyndigheternas rapportering av incidenter, säkerhetsåtgärder, hot och resurser (10). Den samarbetsgrupp som inrättats genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 (11) (nedan kallad samarbetsgruppen) sammanför de behöriga myndigheterna för att understödja och underlätta samarbetet, särskilt genom att tillhandahålla strategisk vägledning för verksamheten i nätverket av it-incidentcentrum, som underlättar det operativa samarbetet på teknisk nivå. |
| --- | --- |

(13)

Till stöd för genomförandet av dessa skyldigheter har unionen inrättat ett antal samarbetsorgan. Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa), kommissionen, medlemsstaterna och de nationella regleringsmyndigheterna har tagit fram tekniska riktlinjer för de nationella regleringsmyndigheternas rapportering av incidenter, säkerhetsåtgärder, hot och resurser (10). Den samarbetsgrupp som inrättats genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 (11) (nedan kallad samarbetsgruppen) sammanför de behöriga myndigheterna för att understödja och underlätta samarbetet, särskilt genom att tillhandahålla strategisk vägledning för verksamheten i nätverket av it-incidentcentrum, som underlättar det operativa samarbetet på teknisk nivå.

| (14) | De kommande EU-reglerna om it-säkerhetscertifiering (12) bör på ett väsentligt sätt bidra till en jämn nivå på säkerheten. De bör göra det möjligt att utveckla system för it-säkerhetscertifiering för att tillgodose behoven hos användare av 5G-relaterad utrustning och programvara. Den här infrastrukturens kritiska betydelse bör leda till att högsta prioritet ges åt utvecklingen av europeiska system för it-säkerhetscertifiering av informations- och kommunikationstekniska produkter, tjänster och processer som används i 5G-nät. Medlemsstaterna och marknadsaktörerna bör aktivt engagera sig i utvecklingen av sådana certifieringssystem, även genom att stödja fastställandet av särskilda skyddsprofiler för 5G-nät. |
| --- | --- |

(14)

De kommande EU-reglerna om it-säkerhetscertifiering (12) bör på ett väsentligt sätt bidra till en jämn nivå på säkerheten. De bör göra det möjligt att utveckla system för it-säkerhetscertifiering för att tillgodose behoven hos användare av 5G-relaterad utrustning och programvara. Den här infrastrukturens kritiska betydelse bör leda till att högsta prioritet ges åt utvecklingen av europeiska system för it-säkerhetscertifiering av informations- och kommunikationstekniska produkter, tjänster och processer som används i 5G-nät. Medlemsstaterna och marknadsaktörerna bör aktivt engagera sig i utvecklingen av sådana certifieringssystem, även genom att stödja fastställandet av särskilda skyddsprofiler för 5G-nät.

| (15) | I avsaknad av harmoniserad unionslagstiftning får medlemsstaterna i nationella tekniska föreskrifter, antagna i överensstämmelse med unionsrätten, föreskriva att ett europeiskt system för it-säkerhetscertifiering ska vara obligatoriskt. Medlemsstaterna kan också använda europeiska system för it-säkerhetscertifiering vid offentlig upphandling och vid tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (13), och kan stödja utvecklingen av olika former av assistans, t.ex. en knutpunkt för assistans, för offentliga enheters upphandling av it-säkerhetslösningar. |
| --- | --- |

(15)

I avsaknad av harmoniserad unionslagstiftning får medlemsstaterna i nationella tekniska föreskrifter, antagna i överensstämmelse med unionsrätten, föreskriva att ett europeiskt system för it-säkerhetscertifiering ska vara obligatoriskt. Medlemsstaterna kan också använda europeiska system för it-säkerhetscertifiering vid offentlig upphandling och vid tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (13), och kan stödja utvecklingen av olika former av assistans, t.ex. en knutpunkt för assistans, för offentliga enheters upphandling av it-säkerhetslösningar.

| (16) | Ett starkt dataskydd och skydd av den personliga integriteten är ett viktigt inslag i säkerheten för 5G-nät. Det finns även regler på unionsnivå om säker behandling av personuppgifter, även inom elektronisk kommunikation. I den allmänna dataskyddsförordningen (14) fastställs skyldigheten att personuppgifter ska behandlas så att deras säkerhet garanteras, inbegripet förhindrande av otillåten åtkomst till eller användning av personuppgifter och den utrustning som används för behandlingen. I direktivet om integritet och elektronisk kommunikation anges särskilda regler om skydd av telehemligheten och skydd av slutanvändarnas terminalutrustning. Enligt det direktivet är tjänsteleverantörerna också skyldiga att vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att se till att deras tjänster är säkra. |
| --- | --- |

(16)

Ett starkt dataskydd och skydd av den personliga integriteten är ett viktigt inslag i säkerheten för 5G-nät. Det finns även regler på unionsnivå om säker behandling av personuppgifter, även inom elektronisk kommunikation. I den allmänna dataskyddsförordningen (14) fastställs skyldigheten att personuppgifter ska behandlas så att deras säkerhet garanteras, inbegripet förhindrande av otillåten åtkomst till eller användning av personuppgifter och den utrustning som används för behandlingen. I direktivet om integritet och elektronisk kommunikation anges särskilda regler om skydd av telehemligheten och skydd av slutanvändarnas terminalutrustning. Enligt det direktivet är tjänsteleverantörerna också skyldiga att vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att se till att deras tjänster är säkra.

| (17) | Unionen har också antagit en rättsakt som ska skydda kritisk infrastruktur och teknik, bl.a. inom kommunikationssektorn, genom att ge medlemsstaterna möjlighet att granska utländska direktinvesteringar med avseende på säkerhet eller allmän ordning, och genom att det inrättas en samarbetsstruktur där medlemsstaterna och kommissionen kan utbyta information och ta upp farhågor rörande enskilda investeringar (15). |
| --- | --- |

(17)

Unionen har också antagit en rättsakt som ska skydda kritisk infrastruktur och teknik, bl.a. inom kommunikationssektorn, genom att ge medlemsstaterna möjlighet att granska utländska direktinvesteringar med avseende på säkerhet eller allmän ordning, och genom att det inrättas en samarbetsstruktur där medlemsstaterna och kommissionen kan utbyta information och ta upp farhågor rörande enskilda investeringar (15).

| (18) | Medlemsstaterna och operatörerna håller för närvarande på att vidta omfattande förberedelser för att möjliggöra den storskaliga driftsättningen av 5G-näten. Ett antal medlemsstater har uttryckt oro för eventuella säkerhetsrisker i 5G-nät i samband med förfaranden för beviljande av rätt att använda de radiospektrumband som 5G-näten tilldelats (16), och har övervägt åtgärder mot dessa risker. |
| --- | --- |

(18)

Medlemsstaterna och operatörerna håller för närvarande på att vidta omfattande förberedelser för att möjliggöra den storskaliga driftsättningen av 5G-näten. Ett antal medlemsstater har uttryckt oro för eventuella säkerhetsrisker i 5G-nät i samband med förfaranden för beviljande av rätt att använda de radiospektrumband som 5G-näten tilldelats (16), och har övervägt åtgärder mot dessa risker.

| (19) | Vid hanteringen av it-säkerhetsrisker i 5G-nät bör både tekniska och andra faktorer beaktas: Tekniska faktorer kan omfatta sårbarheter i fråga om it-säkerhet som kan utnyttjas för att få obehörig åtkomst till information (it-spionage, oavsett om det är av ekonomiska eller politiska skäl) eller för andra fientliga syften (it-angrepp avsedda att störa eller förstöra system och data). Viktiga aspekter som bör beaktas är behovet av att skydda näten under hela deras livscykel och behovet av att all relevant utrustning omfattas, inbegripet under 5Gnätens konstruktion, utveckling, upphandling, utbyggnad, drift och underhåll. |
| --- | --- |

(19)

Vid hanteringen av it-säkerhetsrisker i 5G-nät bör både tekniska och andra faktorer beaktas: Tekniska faktorer kan omfatta sårbarheter i fråga om it-säkerhet som kan utnyttjas för att få obehörig åtkomst till information (it-spionage, oavsett om det är av ekonomiska eller politiska skäl) eller för andra fientliga syften (it-angrepp avsedda att störa eller förstöra system och data). Viktiga aspekter som bör beaktas är behovet av att skydda näten under hela deras livscykel och behovet av att all relevant utrustning omfattas, inbegripet under 5Gnätens konstruktion, utveckling, upphandling, utbyggnad, drift och underhåll.

| (20) | Andra faktorer kan inbegripa lagfästa krav och andra krav på leverantörer av utrustning för informations- och kommunikationsteknik. Vid en bedömning av sådana faktorers betydelse bör hänsyn tas till bland annat den totala risken för påverkan från ett tredjeland, särskilt med avseende på dess statsskick, avsaknad av samarbetsavtal om säkerhet eller liknande arrangemang i fråga om dataskydd mellan unionen och det aktuella tredjelandet, exempelvis beslut om adekvat skyddsnivå, eller huruvida landet är part i multilaterala, internationella eller bilaterala avtal om it-säkerhet, bekämpning av it-brottslighet eller dataskydd. |
| --- | --- |

(20)

Andra faktorer kan inbegripa lagfästa krav och andra krav på leverantörer av utrustning för informations- och kommunikationsteknik. Vid en bedömning av sådana faktorers betydelse bör hänsyn tas till bland annat den totala risken för påverkan från ett tredjeland, särskilt med avseende på dess statsskick, avsaknad av samarbetsavtal om säkerhet eller liknande arrangemang i fråga om dataskydd mellan unionen och det aktuella tredjelandet, exempelvis beslut om adekvat skyddsnivå, eller huruvida landet är part i multilaterala, internationella eller bilaterala avtal om it-säkerhet, bekämpning av it-brottslighet eller dataskydd.

| (21) | Som ett viktigt steg i utvecklingen av en unionsmodell för it-säkerhet i 5G-nät bör en riskbedömning genomföras på nationell nivå. Detta hjälper medlemsstaterna att anpassa sina nationella åtgärder i fråga om säkerhetskrav och riskhantering enligt bedömningen. |
| --- | --- |

(21)

Som ett viktigt steg i utvecklingen av en unionsmodell för it-säkerhet i 5G-nät bör en riskbedömning genomföras på nationell nivå. Detta hjälper medlemsstaterna att anpassa sina nationella åtgärder i fråga om säkerhetskrav och riskhantering enligt bedömningen.

| (22) | Samordning bör utvecklas för att de åtgärder som syftar till att hantera sådana it-hot ska bli verkningsfulla, eftersom de åtgärderna är nödvändiga för att den inre marknaden ska fungera smidigt och för att skydda personuppgifter och personlig integritet. |
| --- | --- |

(22)

Samordning bör utvecklas för att de åtgärder som syftar till att hantera sådana it-hot ska bli verkningsfulla, eftersom de åtgärderna är nödvändiga för att den inre marknaden ska fungera smidigt och för att skydda personuppgifter och personlig integritet.

| (23) | De nationella riskbedömningarna bör tjäna som utgångspunkt för en samordnad unionsriskbedömning, bestående av en hotbildskartläggning och en gemensam översyn som utförs av medlemsstaterna med stöd av kommissionen och i samarbete med Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa). |
| --- | --- |

(23)

De nationella riskbedömningarna bör tjäna som utgångspunkt för en samordnad unionsriskbedömning, bestående av en hotbildskartläggning och en gemensam översyn som utförs av medlemsstaterna med stöd av kommissionen och i samarbete med Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa).

| (24) | Med beaktande av medlemsstaternas och unionens riskbedömningar bör samarbetsgruppen sammanställa en verktygslåda för olika slags it-säkerhetsrisker och möjliga åtgärder för motverkande av riskerna på områden som certifiering, provning och åtkomstkontroll. Samarbetsgruppen bör också ange tänkbara särskilda åtgärder för att hantera risker som en eller flera medlemsstater utpekar. Samarbetsgruppen bör få stöd av Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa), Europol, Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) samt EU:s underrättelse- och lägescentral. Denna verktygslåda bör fungera som underlag till kommissionen när det gäller att utveckla gemensamma minimikrav för att säkerställa en hög nivå av it-säkerhet i 5G-nät i hela unionen. |
| --- | --- |

(24)

Med beaktande av medlemsstaternas och unionens riskbedömningar bör samarbetsgruppen sammanställa en verktygslåda för olika slags it-säkerhetsrisker och möjliga åtgärder för motverkande av riskerna på områden som certifiering, provning och åtkomstkontroll. Samarbetsgruppen bör också ange tänkbara särskilda åtgärder för att hantera risker som en eller flera medlemsstater utpekar. Samarbetsgruppen bör få stöd av Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa), Europol, Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) samt EU:s underrättelse- och lägescentral. Denna verktygslåda bör fungera som underlag till kommissionen när det gäller att utveckla gemensamma minimikrav för att säkerställa en hög nivå av it-säkerhet i 5G-nät i hela unionen.

| (25) | När åtgärder vidtas mot it-säkerhetsrisker bör hänsyn tas till främjande av it-säkerhet genom diversifiering av leverantörer när enskilda nät byggs upp. |
| --- | --- |

(25)

När åtgärder vidtas mot it-säkerhetsrisker bör hänsyn tas till främjande av it-säkerhet genom diversifiering av leverantörer när enskilda nät byggs upp.

| (26) | Denna rekommendation bör inte påverka tillämpningen av medlemsstaternas behörighet i fråga om verksamhet som rör allmän säkerhet, försvar, nationell säkerhet eller statens verksamhet på straffrättens område, inbegripet medlemsstaternas rätt att utestänga leverantörer från sina marknader av skäl som rör nationell säkerhet. |
| --- | --- |

(26)

Denna rekommendation bör inte påverka tillämpningen av medlemsstaternas behörighet i fråga om verksamhet som rör allmän säkerhet, försvar, nationell säkerhet eller statens verksamhet på straffrättens område, inbegripet medlemsstaternas rätt att utestänga leverantörer från sina marknader av skäl som rör nationell säkerhet.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

I.   MÅL

| 1. | För att stödja framväxten av en unionsmodell för säkerställande av it-säkerhet i 5G-nät anges i denna rekommendation de åtgärder som bör vidtas så att






  a) | medlemsstaterna kan bedöma de it-säkerhetsrisker som påverkar 5G-nät på nationell nivå och vidta nödvändiga säkerhetsåtgärder, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

medlemsstaterna kan bedöma de it-säkerhetsrisker som påverkar 5G-nät på nationell nivå och vidta nödvändiga säkerhetsåtgärder,

| b) | medlemsstaterna och relevanta unionsinstitutioner, unionsbyråer och unionsorgan gemensamt kan utveckla en samordnad unionsriskbedömning som bygger på de nationella riskbedömningarna, |
| --- | --- |

b)

medlemsstaterna och relevanta unionsinstitutioner, unionsbyråer och unionsorgan gemensamt kan utveckla en samordnad unionsriskbedömning som bygger på de nationella riskbedömningarna,

| c) | den samarbetsgrupp som inrättats enligt direktiv (EU) 2016/1148 (nedan kallad samarbetsgruppen) kan ange en gemensam uppsättning tänkbara åtgärder för att minska it-säkerhetsrisker förknippade med den infrastruktur som ligger till grund för det digitala ekosystemet, särskilt 5G-näten. |
| --- | --- |

c)

den samarbetsgrupp som inrättats enligt direktiv (EU) 2016/1148 (nedan kallad samarbetsgruppen) kan ange en gemensam uppsättning tänkbara åtgärder för att minska it-säkerhetsrisker förknippade med den infrastruktur som ligger till grund för det digitala ekosystemet, särskilt 5G-näten.

II.   DEFINITIONER

| 2. | I denna rekommendation gäller följande definitioner:
  a)   
  5G-nät
  : en uppsättning av alla relevanta nätinfrastrukturelement för mobil och trådlös kommunikationsteknik som används för konnektivitet och mervärdestjänster med avancerade prestanda, i form av t.ex. mycket höga datahastigheter och mycket hög datakapacitet, kommunikation med låg latens, ultrahög tillförlitlighet eller stöd till ett stort antal anslutna enheter. Detta kan inbegripa äldre nätelement som bygger på tidigare generationer av mobil och trådlös kommunikationsteknik såsom 4G eller 3G. 5G-näten bör anses inbegripa alla relevanta delar av nätet.
  b)   
  infrastruktur som ligger till grund för det digitala ekosystemet
  : infrastruktur som används för att möjliggöra digitalisering i ett brett spektrum av kritiska tillämpningar i ekonomin och samhället. |
| --- | --- |

2.

a)   
  5G-nät
  : en uppsättning av alla relevanta nätinfrastrukturelement för mobil och trådlös kommunikationsteknik som används för konnektivitet och mervärdestjänster med avancerade prestanda, i form av t.ex. mycket höga datahastigheter och mycket hög datakapacitet, kommunikation med låg latens, ultrahög tillförlitlighet eller stöd till ett stort antal anslutna enheter. Detta kan inbegripa äldre nätelement som bygger på tidigare generationer av mobil och trådlös kommunikationsteknik såsom 4G eller 3G. 5G-näten bör anses inbegripa alla relevanta delar av nätet.

b)   
  infrastruktur som ligger till grund för det digitala ekosystemet
  : infrastruktur som används för att möjliggöra digitalisering i ett brett spektrum av kritiska tillämpningar i ekonomin och samhället.

III.   INSATSER PÅ NATIONELL NIVÅ

| 3. | Senast den 30 juni 2019 bör medlemsstaterna ha genomfört en riskbedömning av 5G-nätinfrastrukturen, vilket inbegriper att kartlägga de känsligaste elementen där säkerhetsbrister skulle få betydande negativa konsekvenser. Senast samma datum bör medlemsstaterna även ha sett över de säkerhetskrav och riskhanteringsmetoder som gäller på nationell nivå, för att ta hänsyn till it-säkerhetshot som kan uppstå på grund av i) tekniska faktorer, såsom 5G-nätens särskilda tekniska egenskaper, och ii) andra faktorer, såsom den rättsliga och politiska ram som leverantörer av informations- och kommunikationsteknik kan vara föremål för i tredjeländer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | På grundval av denna nationella riskbedömning och översyn och med beaktande av pågående samordnade åtgärder på unionsnivå bör medlemsstaterna göra följande:






  a) | Uppdatera de säkerhetskrav och riskhanteringsmetoder som är tillämpliga på 5G-nät. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Uppdatera de säkerhetskrav och riskhanteringsmetoder som är tillämpliga på 5G-nät.

| b) | Uppdatera de relevanta skyldigheter som gäller för företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster enligt artiklarna 13a och 13b i direktiv 2002/21/EG. |
| --- | --- |

b)

Uppdatera de relevanta skyldigheter som gäller för företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster enligt artiklarna 13a och 13b i direktiv 2002/21/EG.

| c) | Förena generella auktorisationer med villkor rörande allmänna näts säkerhet mot olovlig åtkomst och be om åtaganden från företag som deltar i kommande förfaranden för tilldelning av rätt att använda radiofrekvenser i 5G-banden vad gäller efterlevnad av säkerhetskrav för nät enligt direktiv 2002/20/EG. |
| --- | --- |

c)

Förena generella auktorisationer med villkor rörande allmänna näts säkerhet mot olovlig åtkomst och be om åtaganden från företag som deltar i kommande förfaranden för tilldelning av rätt att använda radiofrekvenser i 5G-banden vad gäller efterlevnad av säkerhetskrav för nät enligt direktiv 2002/20/EG.

| d) | Vidta andra förebyggande åtgärder för att motverka potentiella it-säkerhetsrisker. |
| --- | --- |

d)

Vidta andra förebyggande åtgärder för att motverka potentiella it-säkerhetsrisker.

| 5. | Åtgärder enligt punkt 4 bör omfatta utökade skyldigheter för leverantörer och operatörer att trygga känsliga nätdelars säkerhet och skyldighet att i förekommande fall exempelvis lämna relevant information till behöriga nationella myndigheter om planerade ändringar av elektroniska kommunikationsnät och krav att vissa informationstekniska komponenter och system ska provas i förväg av nationella kontroll- och certifieringslaboratorier med avseende på säkerhet och integritet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Gemensamma säkerhetsgranskningar bör genomföras av två eller flera medlemsstater, som använder och delar på lämplig teknisk expertis och resurser som avser den infrastruktur som ligger till grund för det digitala ekosystemet och 5G-näten, till exempel när samma företag driver eller bygger nätinfrastruktur i flera medlemsstater eller om det finns stora likheter mellan nätkonfigurationerna. Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa), Europol och Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) bör ge förtur till ansökningar om stöd från medlemsstaterna på detta område. Resultaten av dessa granskningar bör överlämnas till samarbetsgruppen och nätverket av enheter för hantering av it-säkerhetsincidenter. |
| --- | --- |

6.

IV.   SAMORDNADE ÅTGÄRDER PÅ UNIONSNIVÅ

| 7. | För att ta fram en samordnad strategi för it-säkerhetsrisker i 5G-nät bör medlemsstaterna senast den 30 april 2019 inleda en särskild verksamhetsdel inom samarbetsgruppen. Medlemsstaterna bör uppmana de relevanta myndigheterna att vid behov delta i samarbetsgruppens arbete. |
| --- | --- |

7.

Samordnad europeisk riskbedömning

| 8. | Medlemsstaterna bör utbyta information med varandra och med relevanta unionsorgan i syfte att bygga upp en gemensam uppfattning om befintliga och potentiella it-säkerhetsrisker i 5G-nät. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Medlemsstaterna bör översända sina nationella riskbedömningar till kommissionen och till Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) senast den 15 juli 2019. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) bör genomföra en särskild hotbildskartläggning för 5G-nät. Samarbetsgruppen och nätverket av enheter för hantering av it-säkerhetsincidenter, som inrättats i enlighet med direktiv (EU) 2016/1148, bör stödja denna process. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Med beaktande av allt detta bör medlemsstaterna med stöd av kommissionen och i samarbete med Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) senast den 1 oktober 2019 ha genomfört en gemensam unionsomfattande översyn av riskerna med den infrastruktur som ligger till grund för det digitala ekosystemet, särskilt 5G-näten. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Denna gemensamma översyn bör särskilt inriktas på att analysera risker med särskilt känsliga eller sårbara element i 5G-nätens kärnor, på drifts- och underhållscentraler samt på 5G-accessnätselement som används i industriella tillämpningar. |
| --- | --- |

12.

| 13. | I ett andra skede bör denna gemensamma översyn utökas till andra strategiska länkar i den digitala värdekedjan. |
| --- | --- |

13.

Gemensam unionsverktygslåda för riskhantering

| 14. | Under arbetet i samarbetsgruppen bör bästa praxis på nationell nivå kartläggas enligt punkt 4. På grundval av denna bästa nationella praxis bör en verktygslåda av lämpliga, effektiva och proportionella riskhanteringsåtgärder för att motverka de utpekade it-säkerhetsriskerna på nationell nivå och unionsnivå överenskommas senast den 31 december 2019, för att ge kommissionen vägledning vid utvecklingen av gemensamma minimikrav för en hög it-säkerhetsnivå i 5G-nät i hela unionen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Verktygslådan bör omfatta






  a) | en genomgång av de typer av risker som kan påverka it-säkerheten i 5G-nät (t.ex. risker i leveranskedjan, risker på grund av sårbarheter i programvaran, risker med åtkomstkontroll samt risker på grund av den rättsliga och politiska ram som leverantörer av informations- och kommunikationsteknik kan vara föremål för i tredjeländer), och |
| --- | --- | --- |

15.

a)

en genomgång av de typer av risker som kan påverka it-säkerheten i 5G-nät (t.ex. risker i leveranskedjan, risker på grund av sårbarheter i programvaran, risker med åtkomstkontroll samt risker på grund av den rättsliga och politiska ram som leverantörer av informations- och kommunikationsteknik kan vara föremål för i tredjeländer), och

| b) | en uppsättning riskminskande åtgärder (t.ex. tredjepartscertifiering av maskinvara, programvara och tjänster, formell maskinvaru- och programvaruprovning eller bedömning av överensstämmelse, rutiner för att se till att åtkomstkontroll finns och tillämpas samt identifiering av produkter, tjänster eller leverantörer som eventuellt anses osäkra). Åtgärderna bör inriktas på alla typer av säkerhetsrisker som utpekas i en eller flera medlemsstater efter riskbedömningen. |
| --- | --- |

b)

en uppsättning riskminskande åtgärder (t.ex. tredjepartscertifiering av maskinvara, programvara och tjänster, formell maskinvaru- och programvaruprovning eller bedömning av överensstämmelse, rutiner för att se till att åtkomstkontroll finns och tillämpas samt identifiering av produkter, tjänster eller leverantörer som eventuellt anses osäkra). Åtgärderna bör inriktas på alla typer av säkerhetsrisker som utpekas i en eller flera medlemsstater efter riskbedömningen.

| 16. | När väl europeiska system för it-säkerhetscertifiering för 5G-nät har utvecklats bör medlemsstaterna i enlighet med unionslagstiftningen anta nationella tekniska föreskrifter om obligatorisk certifiering av informations- och kommunikationstekniska produkter, tjänster eller system som omfattas av dessa certifieringssystem. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Medlemsstaterna bör i samarbete med kommissionen fastställa villkor för allmänna näts säkerhet mot olovlig åtkomst som generella auktorisationer kan förenas med, och säkerhetskrav för nät som kan ställas när man ber om åtaganden från företag som deltar i kommande förfaranden för tilldelning av rätt att använda radiofrekvenser i 5G-banden vad gäller efterlevnad av säkerhetskrav för nät enligt direktiv 2002/20/EG. Dessa bör i möjligaste mån återspeglas i sådana åtgärder som vidtas enligt punkt 4 c. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Medlemsstaterna bör samarbeta med kommissionen för att ta fram särskilda säkerhetskrav som kan tillämpas i samband med offentlig upphandling som avser 5G-nät. Detta bör omfatta obligatoriska krav på att genomföra system för it-säkerhetscertifiering i offentlig upphandling, i den mån sådana system ännu inte är bindande för alla leverantörer och operatörer. |
| --- | --- |

18.

V.   ÖVERSYN

| 19. | Medlemsstaterna bör samarbeta med kommissionen för att bedöma effekterna av denna rekommendation senast den 1 oktober 2020, i syfte att fastställa lämpliga vägar framåt. Vid denna bedömning bör resultaten av den samordnade unionsriskbedömningen och unionsverktygslådan beaktas. |
| --- | --- |

19.

Utfärdad i Strasbourg den 26 mars 2019.

På kommissionens vägnar

Julian KING

Ledamot av kommissionen

---

(1)  COM(2016) 588 final.

1

(2)  Europeiska rådets slutsatser av den 21 och 22 mars 2019.

2

(3)  Tillståndet i unionen 2018 – Tid för ett suveränt EU, 12 september 2018.

3

(4)  JOIN(2019) 5 final.

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2019-0156+0+DOC+PDF+V0//SV

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 33), med särdirektiv.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av den 11 december 2018 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (EUT L 321, 17.12.2018, s. 36).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektiv) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 21).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

9

(10)  https://resilience.enisa.europa.eu/article-13

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (EUT L 194, 19.7.2016, s. 1).

11

(12)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Enisa, ”EU:s cybersäkerhetsbyrå”, och om upphävande av förordning (EU) nr 526/2013, och om cybersäkerhetscertifiering av informations- och kommunikationsteknik (”cybersäkerhetsakten”) (COM(2017) 477 final – 2017/0225 (COD)).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/452 av den 19 mars 2019 om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen (EUT L 79I, 21.3.2019, s. 1).

15

(16)  Utauktionering av minst ett spektrumband planeras äga rum 2019 i elva medlemsstater: Belgien, Tjeckien, Tyskland, Grekland, Frankrike, Irland, Ungern, Litauen, Nederländerna, Österrike och Portugal. Ytterligare sex auktioner planeras äga rum 2020: Spanien, Litauen (andra frekvenser), Malta, Slovakien, Polen och Förenade kungariket. Källa: http://5gobservatory.eu/observatory-overview/observatory-reports/.

16

Källa:

---