# Europos Sąjungos L 88/2019

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 88 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 62 metai2019m. kovo 29d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 88

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

62 metai2019m. kovo 29d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | 2018 m. lapkričio 6 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/528 dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Maroko Karalystės dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, sudarymo Sąjungos vardu | 1 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2019 m. kovo 28 d. Tarybos reglamentas (ES) 2019/529, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2019/124 nuostatos, susijusios su tam tikromis žvejybos galimybėmis | 3 |
| | * | 2019 m. kovo 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/530, kuriuo paskiriamos Europos Sąjungos augalų kenkėjų – vabzdžių ir erkių, nematodų, bakterijų, grybų ir oomicetų, virusų, viroidų ir fitoplazmų – etaloninės laboratorijos | 19 |
| | * | 2019 m. kovo 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/531, kuriuo dėl tipinių kainų paukštienos ir kiaušinių sektoriuose ir tipinių kiaušinių albumino kainų nustatymo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1484/95 | 23 |
| | * | 2019 m. kovo 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/532, kuriuo dėl privalomų automatinių informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainų formų, įskaitant lingvistines nuostatas, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2378 | 25 |
| | * | 2019 m. kovo 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/533 dėl 2020, 2021 ir 2022 m. suderintos daugiametės Sąjungos kontrolės programos, skirtos užtikrinti, kad nebūtų viršijama didžiausia leidžiamoji pesticidų liekanų koncentracija augaliniuose ir gyvūniniuose maisto produktuose bei ant jų, ir pesticidų liekanų poveikiui vartotojams įvertinti (
  1
  ) | 28 |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | * | 2019 m. kovo 26 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2019/534, 5G tinklų kibernetinis saugumas | 42 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

2018 m. lapkričio 6 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/528 dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Maroko Karalystės dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, sudarymo Sąjungos vardu

1

REGLAMENTAI

*

2019 m. kovo 28 d. Tarybos reglamentas (ES) 2019/529, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2019/124 nuostatos, susijusios su tam tikromis žvejybos galimybėmis

3

*

2019 m. kovo 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/530, kuriuo paskiriamos Europos Sąjungos augalų kenkėjų – vabzdžių ir erkių, nematodų, bakterijų, grybų ir oomicetų, virusų, viroidų ir fitoplazmų – etaloninės laboratorijos

19

*

2019 m. kovo 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/531, kuriuo dėl tipinių kainų paukštienos ir kiaušinių sektoriuose ir tipinių kiaušinių albumino kainų nustatymo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1484/95

23

*

2019 m. kovo 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/532, kuriuo dėl privalomų automatinių informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainų formų, įskaitant lingvistines nuostatas, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2378

25

*

2019 m. kovo 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/533 dėl 2020, 2021 ir 2022 m. suderintos daugiametės Sąjungos kontrolės programos, skirtos užtikrinti, kad nebūtų viršijama didžiausia leidžiamoji pesticidų liekanų koncentracija augaliniuose ir gyvūniniuose maisto produktuose bei ant jų, ir pesticidų liekanų poveikiui vartotojams įvertinti (
  1
  )

1

28

REKOMENDACIJOS

*

2019 m. kovo 26 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2019/534, 5G tinklų kibernetinis saugumas

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 2019 3 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 3 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 88/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/528

2018 m. lapkričio 6 d.

dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Maroko Karalystės dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, sudarymo Sąjungos vardu

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 186 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunkčiu,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos sprendime (ES) 2017/1324 (2) numatyta, kad Sąjunga dalyvauja kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA); |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos sprendime (ES) 2017/1324 (2) numatyta, kad Sąjunga dalyvauja kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA);

| (2) | Maroko Karalystė (toliau – Marokas) pareiškė norą tapti PRIMA dalyvaujančia valstybe ir dalyvauti joje tokiomis pačiomis sąlygomis kaip valstybės narės ir programos „Horizontas 2020“ – Bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos (2014–2020 m.) – asocijuotosios trečiosios šalys, dalyvaujančios partnerystėje PRIMA; |
| --- | --- |

(2)

Maroko Karalystė (toliau – Marokas) pareiškė norą tapti PRIMA dalyvaujančia valstybe ir dalyvauti joje tokiomis pačiomis sąlygomis kaip valstybės narės ir programos „Horizontas 2020“ – Bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos (2014–2020 m.) – asocijuotosios trečiosios šalys, dalyvaujančios partnerystėje PRIMA;

| (3) | pagal Sprendimo (ES) 2017/1324 1 straipsnio 2 dalį Marokas taps partnerystėje PRIMA dalyvaujančia valstybe, jei su Sąjunga bus sudarytas tarptautinis mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimas, kuriame išdėstomos Maroko dalyvavimo partnerystėje PRIMA sąlygos; |
| --- | --- |

(3)

pagal Sprendimo (ES) 2017/1324 1 straipsnio 2 dalį Marokas taps partnerystėje PRIMA dalyvaujančia valstybe, jei su Sąjunga bus sudarytas tarptautinis mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimas, kuriame išdėstomos Maroko dalyvavimo partnerystėje PRIMA sąlygos;

| (4) | pagal Tarybos sprendimą (ES) 2018/639 (3) Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimas, kuriuo išdėstomos Maroko Karalystės dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos (toliau – Susitarimas), pasirašytas 2018 m. balandžio 10 d. su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau; |
| --- | --- |

(4)

pagal Tarybos sprendimą (ES) 2018/639 (3) Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimas, kuriuo išdėstomos Maroko Karalystės dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos (toliau – Susitarimas), pasirašytas 2018 m. balandžio 10 d. su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

| (5) | Susitarimas turėtų būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(5)

Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimas, kuriuo išdėstomos Maroko Karalystės dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos (4).

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo (5) 5 straipsnio 2 dalyje nurodytą pranešimą.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2018 m. lapkričio 6 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

H. LÖGER

---

(1)  
  2018 m. spalio 2 d. pritarimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2017/1324 dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) (OL L 185, 2017 7 18, p. 1).

2

(3)  
  2018 m. kovo 19 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/639 dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo išdėstomos Maroko Karalystės dalyvavimo Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) sąlygos, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo (OL L 106, 2018 4 26, p. 1).

3

(4)  Susitarimo tekstas paskelbtas OL L 106, 2018 4 26, p. 3 kartu su sprendimu dėl jo pasirašymo.

4

(5)  Susitarimo įsigaliojimo datą Oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.

5

---

REGLAMENTAI

| 2019 3 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 3 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 88/3

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2019/529

2019 m. kovo 28 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2019/124 nuostatos, susijusios su tam tikromis žvejybos galimybėmis

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (ES) 2019/124 (1) 2019 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (ES) 2019/124 (1) 2019 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams;

| (2) | 2018 m. metiniame susitikime Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija (WCPFC) nusprendė toliau taikyti durklažuvių ir tropinių tunų išsaugojimo priemones. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisės aktais; |
| --- | --- |

(2)

2018 m. metiniame susitikime Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija (WCPFC) nusprendė toliau taikyti durklažuvių ir tropinių tunų išsaugojimo priemones. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisės aktais;

| (3) | 2019 m. metiniame susitikime Regioninė žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacija (SPRFMO) priėmė naujus Peru stauridžių (Trachurus murphyi) laimikio limitus ir patvirtino nototeninių dančių (Dissostichus spp.) tiriamąją žvejybą. Taikytinos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; |
| --- | --- |

(3)

2019 m. metiniame susitikime Regioninė žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacija (SPRFMO) priėmė naujus Peru stauridžių (Trachurus murphyi) laimikio limitus ir patvirtino nototeninių dančių (Dissostichus spp.) tiriamąją žvejybą. Taikytinos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;

| (4) | Reglamente (ES) 2019/124 nustatytas nulinis Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) 2a ir 3a kvadratuose bei ICES 4 parajonyje taikomas paprastųjų tobių bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK). Paprastieji tobiai yra trumpai gyvenančių žuvų rūšis; atitinkamos mokslinės rekomendacijos dėl šios rūšies teikiamos antroje vasario mėn. pusėje, o žvejybos veikla prasideda balandžio mėn.; |
| --- | --- |

(4)

Reglamente (ES) 2019/124 nustatytas nulinis Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) 2a ir 3a kvadratuose bei ICES 4 parajonyje taikomas paprastųjų tobių bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK). Paprastieji tobiai yra trumpai gyvenančių žuvų rūšis; atitinkamos mokslinės rekomendacijos dėl šios rūšies teikiamos antroje vasario mėn. pusėje, o žvejybos veikla prasideda balandžio mėn.;

| (5) | ICES 2a ir 3a kvadratuose bei ICES 4 parajonyje taikomi paprastųjų tobių laimikio limitai turėtų būti iš dalies pakeisti atsižvelgiant į 2019 m. vasario 22 d. ICES paskelbtas naujausias mokslines rekomendacijas, laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (MSY) principo, o tam tikruose valdymo rajonuose – atsargumo principo; |
| --- | --- |

(5)

ICES 2a ir 3a kvadratuose bei ICES 4 parajonyje taikomi paprastųjų tobių laimikio limitai turėtų būti iš dalies pakeisti atsižvelgiant į 2019 m. vasario 22 d. ICES paskelbtas naujausias mokslines rekomendacijas, laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (MSY) principo, o tam tikruose valdymo rajonuose – atsargumo principo;

| (6) | Sąjungos žvejybos laivų pastangų apribojimai Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) konvencijos rajone grindžiami valstybių narių Komisijai pateikiamuose paprastųjų tunų žvejybos, pajėgumų ir auginimo planuose nurodyta informacija. Apie tuos pastangų apribojimus buvo pranešta Sąjungos plane, kurį ICCAT patvirtino 2019 m. kovo 4–5 d. įvykusiame tarp sesijų surengtame 2-os komisijos posėdyje. Jie turėtų būti nustatyti kaip žvejybos galimybių dalis; |
| --- | --- |

(6)

Sąjungos žvejybos laivų pastangų apribojimai Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) konvencijos rajone grindžiami valstybių narių Komisijai pateikiamuose paprastųjų tunų žvejybos, pajėgumų ir auginimo planuose nurodyta informacija. Apie tuos pastangų apribojimus buvo pranešta Sąjungos plane, kurį ICCAT patvirtino 2019 m. kovo 4–5 d. įvykusiame tarp sesijų surengtame 2-os komisijos posėdyje. Jie turėtų būti nustatyti kaip žvejybos galimybių dalis;

| (7) | todėl Reglamentas (ES) 2019/124 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(7)

todėl Reglamentas (ES) 2019/124 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (8) | Reglamente (ES) 2019/124 numatyti laimikio limitai taikomi nuo 2019 m. sausio 1 d. Todėl šiuo reglamentu įvestos nuostatos dėl laimikio limitų taip pat turėtų būti taikomos nuo tos datos. Toks taikymas atgaline data nedaro poveikio teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių apsaugos principams, nes atitinkamos žvejybos galimybės dar neišnaudotos, |
| --- | --- |

(8)

Reglamente (ES) 2019/124 numatyti laimikio limitai taikomi nuo 2019 m. sausio 1 d. Todėl šiuo reglamentu įvestos nuostatos dėl laimikio limitų taip pat turėtų būti taikomos nuo tos datos. Toks taikymas atgaline data nedaro poveikio teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių apsaugos principams, nes atitinkamos žvejybos galimybės dar neišnaudotos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) 2019/124 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 27 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   1 dalyje nurodytos valstybės narės 2019 m. apriboja visų su jų vėliava plaukiojančių pelaginių žuvų išteklius žvejojančių laivų bendrosios talpos suminį dydį tiek, kad jis tame rajone neviršytų bendro Sąjungai nustatyto dydžio – 36 102 GT.“; |
| --- | --- |

1.

27 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   1 dalyje nurodytos valstybės narės 2019 m. apriboja visų su jų vėliava plaukiojančių pelaginių žuvų išteklius žvejojančių laivų bendrosios talpos suminį dydį tiek, kad jis tame rajone neviršytų bendro Sąjungai nustatyto dydžio – 36 102 GT.“;

| 2. | įterpiamas šis straipsnis:

  „28a straipsnis
  Tiriamoji žvejyba

  1.   2019 m. tiriamojoje nototeninių dančių (Dissostichus spp.) žvejyboje ūdomis SPRFMO konvencijos rajone valstybės narės gali dalyvauti tik tuo atveju, jei SPRFMO yra patvirtinusi jų paraišką tokiai žvejybai vykdyti, įskaitant žvejybos veiklos planą ir įsipareigojimą įgyvendinti duomenų rinkimo planą.


  2.   Žvejyba vykdoma tik tyrimų blokuose, nurodytuose IJ priede. Draudžiama žvejoti mažesniame nei 750 metrų gylyje ir didesniame nei 2 000 metrų gylyje.


  3.   BLSK yra toks, kaip nustatyta IJ priede. Žvejyba leidžiama tik per vieną reisą, ne ilgesnį kaip 21 diena iš eilės, vienu užmetimu naudojant ne daugiau kaip 5 000 kabliukų ir viename tyrimų bloke padarant ne daugiau kaip 20 užmetimų. Žvejyba baigiama, kai pasiekiamas BLSK arba jei buvo įrankiai buvo užmesti ir ištraukti 100 kartų, priklausomai nuo to, kas įvyksta greičiau.“; |
| --- | --- |

2.

įterpiamas šis straipsnis:

„28a straipsnis

Tiriamoji žvejyba

1.   2019 m. tiriamojoje nototeninių dančių (Dissostichus spp.) žvejyboje ūdomis SPRFMO konvencijos rajone valstybės narės gali dalyvauti tik tuo atveju, jei SPRFMO yra patvirtinusi jų paraišką tokiai žvejybai vykdyti, įskaitant žvejybos veiklos planą ir įsipareigojimą įgyvendinti duomenų rinkimo planą.

2.   Žvejyba vykdoma tik tyrimų blokuose, nurodytuose IJ priede. Draudžiama žvejoti mažesniame nei 750 metrų gylyje ir didesniame nei 2 000 metrų gylyje.

3.   BLSK yra toks, kaip nustatyta IJ priede. Žvejyba leidžiama tik per vieną reisą, ne ilgesnį kaip 21 diena iš eilės, vienu užmetimu naudojant ne daugiau kaip 5 000 kabliukų ir viename tyrimų bloke padarant ne daugiau kaip 20 užmetimų. Žvejyba baigiama, kai pasiekiamas BLSK arba jei buvo įrankiai buvo užmesti ir ištraukti 100 kartų, priklausomai nuo to, kas įvyksta greičiau.“;

| 3. | Reglamento (ES) 2019/124 IA, IB, IH, IJ, III, IV, VII ir VIII priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą. |
| --- | --- |

3.

Reglamento (ES) 2019/124 IA, IB, IH, IJ, III, IV, VII ir VIII priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2019 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. kovo 28 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  2019 m. sausio 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2019/124, kuriuo 2019 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams (OL L 29, 2019 1 31, p. 1).

1

---

PRIEDAS

1.

| a) | paprastųjų tobių žvejybos ir susijusios priegaudos ICES 2a ir 3a kvadratų bei ICES 4 parajonio Sąjungos vandenyse galimybių lentelė pakeičiama taip:












  „Rūšis: | Paprastieji tobiai ir susijusi priegauda

  Ammodytes spp. | Zona: | 2a, 3a kvadratų ir 4 parajonio Sąjungos vandenys (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Danija | 106 387  (2) | | |
| Jungtinė Karalystė | 2 325  (2) | | |
| Vokietija | 162 (2) | | |
| Švedija | 3 906  (2) | | |
| Sąjunga | 112 780 | | |
| BLSK | 112 780 | | Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas |
| Specialioji sąlyga:

  laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei nurodyti kiekius galima sužvejoti šiuose IIC priede apibrėžtuose paprastųjų tobių išteklių valdymo rajonuose:





















  Zona | : | paprastųjų tobių išteklių valdymo rajonų Sąjungos vandenys |

a)

paprastųjų tobių žvejybos ir susijusios priegaudos ICES 2a ir 3a kvadratų bei ICES 4 parajonio Sąjungos vandenyse galimybių lentelė pakeičiama taip:

„Rūšis:

Paprastieji tobiai ir susijusi priegauda

Ammodytes spp.

Zona:

2a, 3a kvadratų ir 4 parajonio Sąjungos vandenys (1)

Danija

106 387  (2)

Jungtinė Karalystė

2 325  (2)

Vokietija

162 (2)

Švedija

3 906  (2)

Sąjunga

112 780

BLSK

112 780

Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas

Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas

Specialioji sąlyga:

laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei nurodyti kiekius galima sužvejoti šiuose IIC priede apibrėžtuose paprastųjų tobių išteklių valdymo rajonuose:

Zona

:

paprastųjų tobių išteklių valdymo rajonų Sąjungos vandenys

1r

2r ()

3r

4 ()

5r

6

7r

(SAN/234_1R)

(SAN/234_2R)

(SAN/234_3R)

(SAN/234_4)

(SAN/234_5R)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7R)

Danija

86 704

4 717

10 084

4 717

0

165

0

Jungtinė Karalystė

1 895

103

220

103

0

4

0

Vokietija

133

7

15

7

0

0

0

Švedija

3 184

173

370

173

0

6

0

Sąjunga

91 916

5 000

10 689

5 000

0

175

0

Iš viso

91 916

5 000

10 689

5 000

0

175

0

()  2r ir 4 valdymo rajonuose BLSK gali būti sužvejojamas tik stebėsenos tikslais, laikantis su ja susijusio šios žvejybos duomenų rinkimo protokolo.“;

| b) | šiaurinių žydrųjų merlangų žvejybos 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 parajonių, 8a, 8b, 8d, 8e kvadratų, 12 ir 14 parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse galimybių lentelė pakeičiama taip:









  „Rūšis: | Šiauriniai žydrieji merlangai

  Micromesistius poutassou | Zona: | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 parajonių, 8a, 8b, 8d, 8e kvadratų, 12 ir 14 parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Danija | 48 813  (4) | | |
| Vokietija | 18 979  (4) | | |
| Ispanija | 41 383  (4)
   (5) | | |
| Prancūzija | 33 970  (4) | | |
| Airija | 37 800  (4) | | |
| Nyderlandai | 59 522  (4) | | |
| Portugalija | 3 844  (4)
   (5) | | |
| Švedija | 12 075  (4) | | |
| Jungtinė Karalystė | 63 341  (4) | | |
| Sąjunga | 319 727  (4)
   (6) | | |
| Norvegija | 99 900 | | |
| Farerų Salos | 10 000 | | |
| BLSK | Netaikoma | | Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK
  Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis |

b)

šiaurinių žydrųjų merlangų žvejybos 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 parajonių, 8a, 8b, 8d, 8e kvadratų, 12 ir 14 parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse galimybių lentelė pakeičiama taip:

„Rūšis:

Šiauriniai žydrieji merlangai

Micromesistius poutassou

Zona:

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 parajonių, 8a, 8b, 8d, 8e kvadratų, 12 ir 14 parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

(WHB/1X14)

Danija

48 813  (4)

Vokietija

18 979  (4)

Ispanija

41 383  (4)
   (5)

Prancūzija

33 970  (4)

Airija

37 800  (4)

Nyderlandai

59 522  (4)

Portugalija

3 844  (4)
   (5)

Švedija

12 075  (4)

Jungtinė Karalystė

63 341  (4)

Sąjunga

319 727  (4)
   (6)

Norvegija

99 900

Farerų Salos

10 000

BLSK

Netaikoma

Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK

Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis

| c) | paprastųjų molvų žvejybos 4 parajonio Sąjungos vandenyse galimybių lentelė pakeičiama taip:









  „Rūšis: | Paprastosios molvos

  Molva molva | Zona: | 4 parajonio Sąjungos vandenys
  (LIN/04-C.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 26 (7) | | |
| Danija | 404 (7) | | |
| Vokietija | 250 (7) | | |
| Prancūzija | 225 | | |
| Nyderlandai | 9 | | |
| Švedija | 17 (7) | | |
| Jungtinė Karalystė | 3 104  (7) | | |
| Sąjunga | 4 035 | | |
| BLSK | 4 035 | | Atsargumo principu pagrįstas BLSK |

c)

paprastųjų molvų žvejybos 4 parajonio Sąjungos vandenyse galimybių lentelė pakeičiama taip:

„Rūšis:

Paprastosios molvos

Molva molva

Zona:

4 parajonio Sąjungos vandenys

(LIN/04-C.)

Belgija

26 (7)

Danija

404 (7)

Vokietija

250 (7)

Prancūzija

225

Nyderlandai

9

Švedija

17 (7)

Jungtinė Karalystė

3 104  (7)

Sąjunga

4 035

BLSK

4 035

| d) | priedėlis pakeičiamas taip:


  „Priedėlis
  8 straipsnio 4 dalyje nurodyti BLSK yra tokie:





  Belgija: europiniai jūrų liežuviai 7a kvadrate; europiniai jūrų liežuviai 7f ir 7g kvadratuose; europiniai jūrų liežuviai 7e kvadrate; europiniai jūrų liežuviai 8a ir 8b kvadratuose; megrimai 7 parajonyje, juodadėmės menkės 7b–k kvadratuose, 8, 9 ir 10 parajoniuose; CECAF 34.1.1 Sąjungos vandenyse; norveginiai omarai 7 parajonyje; atlantinės menkės 7a kvadrate; jūrinės plekšnės 7f ir 7g kvadratuose; jūrinės plekšnės 7h, 7j ir 7k kvadratuose; rombinės rajožuvės 6a, 6b, 7a–c ir 7e–k kvadratuose. |
| --- | --- |

d)

priedėlis pakeičiamas taip:

„Priedėlis

8 straipsnio 4 dalyje nurodyti BLSK yra tokie:

Belgija: europiniai jūrų liežuviai 7a kvadrate; europiniai jūrų liežuviai 7f ir 7g kvadratuose; europiniai jūrų liežuviai 7e kvadrate; europiniai jūrų liežuviai 8a ir 8b kvadratuose; megrimai 7 parajonyje, juodadėmės menkės 7b–k kvadratuose, 8, 9 ir 10 parajoniuose; CECAF 34.1.1 Sąjungos vandenyse; norveginiai omarai 7 parajonyje; atlantinės menkės 7a kvadrate; jūrinės plekšnės 7f ir 7g kvadratuose; jūrinės plekšnės 7h, 7j ir 7k kvadratuose; rombinės rajožuvės 6a, 6b, 7a–c ir 7e–k kvadratuose.

| Prancūzija: atlantinės skumbrės 3a kvadrate ir 4 parajonyje; 2a, 3b, 3c kvadratų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenyse; atlantinės silkės 4 parajonyje, 7d kvadrate ir 2a kvadrato Sąjungos vandenyse; paprastosios stauridės 4b, 4c ir 7d kvadratų Sąjungos vandenyse; paprastieji merlangai 7b–k kvadratuose; juodadėmės menkės 7b–k kvadratuose, 8, 9 ir 10 parajoniuose; CECAF 34.1.1 Sąjungos vandenyse; europiniai jūrų liežuviai 7f ir 7g kvadratuose; paprastieji merlangai 8 parajonyje; raudonpelekiai pagelai 6, 7 ir 8 parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; smulkiadyglės saulažuvės 6, 7 ir 8 parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; atlantinės skumbrės 6, 7 parajoniuose, 8a, 8b, 8d ir 8e kvadratuose; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; 2a kvadrato, 12 ir 14 parajonių tarptautiniuose vandenyse; rombinės rajožuvės 6a, 6b, 7a–c ir 7e–k kvadratų Sąjungos vandenyse, rombinės rajožuvės 7d kvadrato Sąjungos vandenyse; rombinės rajožuvės 8 ir 9 parajonių Sąjungos vandenyse; marmurinės rombinės rajos 7d ir 7e kvadratų Sąjungos vandenyse. |
| --- |

Prancūzija: atlantinės skumbrės 3a kvadrate ir 4 parajonyje; 2a, 3b, 3c kvadratų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenyse; atlantinės silkės 4 parajonyje, 7d kvadrate ir 2a kvadrato Sąjungos vandenyse; paprastosios stauridės 4b, 4c ir 7d kvadratų Sąjungos vandenyse; paprastieji merlangai 7b–k kvadratuose; juodadėmės menkės 7b–k kvadratuose, 8, 9 ir 10 parajoniuose; CECAF 34.1.1 Sąjungos vandenyse; europiniai jūrų liežuviai 7f ir 7g kvadratuose; paprastieji merlangai 8 parajonyje; raudonpelekiai pagelai 6, 7 ir 8 parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; smulkiadyglės saulažuvės 6, 7 ir 8 parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; atlantinės skumbrės 6, 7 parajoniuose, 8a, 8b, 8d ir 8e kvadratuose; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; 2a kvadrato, 12 ir 14 parajonių tarptautiniuose vandenyse; rombinės rajožuvės 6a, 6b, 7a–c ir 7e–k kvadratų Sąjungos vandenyse, rombinės rajožuvės 7d kvadrato Sąjungos vandenyse; rombinės rajožuvės 8 ir 9 parajonių Sąjungos vandenyse; marmurinės rombinės rajos 7d ir 7e kvadratų Sąjungos vandenyse.

| Airija: velniažuvinės 6 parajonyje; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; 12 ir 14 parajonių tarptautiniuose vandenyse; velniažuvinės 7 parajonyje; norveginiai omarai ICES 7 parajonio 16 funkciniame vienete. |
| --- |

Airija: velniažuvinės 6 parajonyje; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; 12 ir 14 parajonių tarptautiniuose vandenyse; velniažuvinės 7 parajonyje; norveginiai omarai ICES 7 parajonio 16 funkciniame vienete.

| Jungtinė Karalystė: mainais už į vakarus nuo Škotijos esančias atlantines menkes ir paprastuosius merlangus: atlantinės menkės 6b kvadrate; 5b kvadrato į vakarus nuo 12°00′ vakarų ilgumos ir 12 bei 14 parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; paprastieji merlangai 6 parajonyje; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; 12 ir 14 parajonių tarptautiniuose vandenyse; ir mainais už Keltų jūros atlantines menkes, Airijos jūros paprastuosius merlangus ir jūrines plekšnes 7h, 7j ir 7k kvadratuose: atlantinės menkės 7b, 7c, 7e–k kvadratuose, 8, 9 ir 10 parajoniuose; Sąjungos vandenyse; juodadėmės menkės 7b–k kvadratuose, 8, 9 ir 10 parajoniuose; CECAF 34.1.1 Sąjungos vandenyse; europiniai jūrų liežuviai 7h, 7j ir 7k kvadratuose; europiniai jūrų liežuviai 7e kvadrate; jūrinės plekšnės 7h, 7j ir 7k kvadratuose. |
| --- |

Jungtinė Karalystė: mainais už į vakarus nuo Škotijos esančias atlantines menkes ir paprastuosius merlangus: atlantinės menkės 6b kvadrate; 5b kvadrato į vakarus nuo 12°00′ vakarų ilgumos ir 12 bei 14 parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; paprastieji merlangai 6 parajonyje; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; 12 ir 14 parajonių tarptautiniuose vandenyse; ir mainais už Keltų jūros atlantines menkes, Airijos jūros paprastuosius merlangus ir jūrines plekšnes 7h, 7j ir 7k kvadratuose: atlantinės menkės 7b, 7c, 7e–k kvadratuose, 8, 9 ir 10 parajoniuose; Sąjungos vandenyse; juodadėmės menkės 7b–k kvadratuose, 8, 9 ir 10 parajoniuose; CECAF 34.1.1 Sąjungos vandenyse; europiniai jūrų liežuviai 7h, 7j ir 7k kvadratuose; europiniai jūrų liežuviai 7e kvadrate; jūrinės plekšnės 7h, 7j ir 7k kvadratuose.

2.

| a) | atlantinių silkių žvejybos 1 ir 2 parajonių Sąjungos, Farerų Salų, Norvegijos ir tarptautiniuose vandenyse galimybių lentelė pakeičiama taip:






  „Rūšis: | Atlantinės silkės

  Clupea harengus | Zona: | 1 ir 2 parajonių Sąjungos, Farerų Salų, Norvegijos ir tarptautiniai vandenys
  (HER/1/2-) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 13 (8) | | |
| Danija | 13 129  (8) | | |
| Vokietija | 2 299  (8) | | |
| Ispanija | 43 (8) | | |
| Prancūzija | 566 (8) | | |
| Airija | 3 399  (8) | | |
| Nyderlandai | 4 698  (8) | | |
| Lenkija | 664 (8) | | |
| Portugalija | 43 (8) | | |
| Suomija | 203 (8) | | |
| Švedija | 4 865  (8) | | |
| Jungtinė Karalystė | 8 393  (8) | | |
| Sąjunga | 38 315  (8) | | |
| Farerų Salos | 4 500  (9)
   (10) | | |
| Norvegija | 34 484  (9)
   (11) | | |
| BLSK | 588 562 | | Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK |
| Specialioji sąlyga:

  laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti šiose zonose: | Norvegijos vandenys į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos ir žvejybos zona aplink Jano Majeno salą (HER/*2AJMN) |
| | 34 484 |
| | 2 parajonis, 5b kvadratas į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos (Farerų Salų vandenys) (HER/*25B-F) |
| Belgija | 2 |
| Danija | 1 541 |
| Vokietija | 270 |
| Ispanija | 5 |
| Prancūzija | 67 |
| Airija | 399 |
| Nyderlandai | 552 |
| Lenkija | 78 |
| Portugalija | 5 |
| Suomija | 24 |
| Švedija | 571 |
| Jungtinė Karalystė | 986“; |

a)

atlantinių silkių žvejybos 1 ir 2 parajonių Sąjungos, Farerų Salų, Norvegijos ir tarptautiniuose vandenyse galimybių lentelė pakeičiama taip:

„Rūšis:

Atlantinės silkės

Clupea harengus

Zona:

1 ir 2 parajonių Sąjungos, Farerų Salų, Norvegijos ir tarptautiniai vandenys

(HER/1/2-)

Belgija

13 (8)

Danija

13 129  (8)

Vokietija

2 299  (8)

Ispanija

43 (8)

Prancūzija

566 (8)

Airija

3 399  (8)

Nyderlandai

4 698  (8)

Lenkija

664 (8)

Portugalija

43 (8)

Suomija

203 (8)

Švedija

4 865  (8)

Jungtinė Karalystė

8 393  (8)

Sąjunga

38 315  (8)

Farerų Salos

4 500  (9)
   (10)

Norvegija

34 484  (9)
   (11)

BLSK

588 562

Specialioji sąlyga:

Specialioji sąlyga:

laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti šiose zonose:

Norvegijos vandenys į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos ir žvejybos zona aplink Jano Majeno salą (HER/*2AJMN)

34 484

2 parajonis, 5b kvadratas į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos (Farerų Salų vandenys) (HER/*25B-F)

Belgija

2

Danija

1 541

Vokietija

270

Ispanija

5

Prancūzija

67

Airija

399

Nyderlandai

552

Lenkija

78

Portugalija

5

Suomija

24

Švedija

571

Jungtinė Karalystė

986“;

| b) | atlantinių menkių žvejybos NAFO 1F kvadrato Grenlandijos vandenyse ir 5, 12 ir 14 parajonių Grenlandijos vandenyse galimybių lentelė pakeičiama taip:









  „Rūšis: | Atlantinės menkės

  Gadus morhua | Zona: | NAFO 1F kvadrato Grenlandijos vandenys ir 5, 12 ir 14 parajonių Grenlandijos vandenys
  (COD/N1GL14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vokietija | 1 636  (12) | | |
| Jungtinė Karalystė | 364 (12) | | |
| Sąjunga | 2 000  (12) | | |
| BLSK | Netaikoma | | Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas |

b)

atlantinių menkių žvejybos NAFO 1F kvadrato Grenlandijos vandenyse ir 5, 12 ir 14 parajonių Grenlandijos vandenyse galimybių lentelė pakeičiama taip:

„Rūšis:

Rūšis:

Atlantinės menkės

Gadus morhua

Gadus morhua

Zona:

Zona:

NAFO 1F kvadrato Grenlandijos vandenys ir 5, 12 ir 14 parajonių Grenlandijos vandenys

(COD/N1GL14)

Vokietija

1 636  (12)

12

Jungtinė Karalystė

364 (12)

12

Sąjunga

2 000  (12)

12

BLSK

Netaikoma

Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas

Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas

| c) | paprastųjų jūrinių ešerių (pelaginių) žvejybos NAFO 1F kvadrato Grenlandijos vandenyse ir 5, 12 ir 14 parajonių Grenlandijos vandenyse galimybių lentelė pakeičiama taip:









  „Rūšis: | Paprastieji jūriniai ešeriai (pelaginiai)

  Sebastes spp. | Zona: | NAFO 1F kvadrato Grenlandijos vandenys ir 5, 12 ir 14 parajonių Grenlandijos vandenys
  (RED/N1G14P) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vokietija | 765 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Prancūzija | 4 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Jungtinė Karalystė | 5 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Sąjunga | 774 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Norvegija | 561 (13)
   (14) | | |
| Farerų Salos | 0 (13)
   (14)
   (16) | | |
| BLSK | Netaikoma | | Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas |

c)

paprastųjų jūrinių ešerių (pelaginių) žvejybos NAFO 1F kvadrato Grenlandijos vandenyse ir 5, 12 ir 14 parajonių Grenlandijos vandenyse galimybių lentelė pakeičiama taip:

„Rūšis:

Rūšis:

Paprastieji jūriniai ešeriai (pelaginiai)

Sebastes spp.

Sebastes

Zona:

Zona:

NAFO 1F kvadrato Grenlandijos vandenys ir 5, 12 ir 14 parajonių Grenlandijos vandenys

(RED/N1G14P)

Vokietija

765 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Prancūzija

4 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Jungtinė Karalystė

5 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Sąjunga

774 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Norvegija

561 (13)
   (14)

13

14

Farerų Salos

0 (13)
   (14)
   (16)

13

14

16

BLSK

Netaikoma

Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas

Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas

3.

„IH PRIEDAS

WCPFC KONVENCIJOS RAJONAS

| Rūšis: | Paprastosios durklažuvės

  Xiphias gladius | Zona: | WCPFC konvencijos rajonas į pietus nuo 20° pietų platumos
  (SWO/F7120S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sąjunga | 3 170,36 | | |
| BLSK | Netaikoma | | Atsargumo principu pagrįstas BLSK |

Rūšis:

Paprastosios durklažuvės

Xiphias gladius

Zona:

WCPFC konvencijos rajonas į pietus nuo 20° pietų platumos

(SWO/F7120S)

Sąjunga

3 170,36

BLSK

Netaikoma

4.

„IJ PRIEDAS

SPRFMO KONVENCIJOS RAJONAS

| Rūšis: | Peru stauridės

  Trachurus murphyi | Zona: | SPRFMO konvencijos rajonas
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vokietija | 9 079,65 | | |
| Nyderlandai | 9 841,41 | | |
| Lietuva | 6 317,86 | | |
| Lenkija | 10 863,08 | | |
| Sąjunga | 36 102 | | |
| BLSK | Netaikoma | | Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas |

Rūšis:

Peru stauridės

Trachurus murphyi

Zona:

SPRFMO konvencijos rajonas

(CJM/SPRFMO)

Vokietija

9 079,65

Nyderlandai

9 841,41

Lietuva

6 317,86

Lenkija

10 863,08

Sąjunga

36 102

BLSK

Netaikoma

Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas

Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas

| Rūšis: | Nototetiniai dančiai

  Dissostichus spp. | Zona: | SPRFMO konvencijos rajonas
  (TOP/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| BLSK | 45 (17) | | Atsargumo principu pagrįstas BLSK |

Rūšis:

Nototetiniai dančiai

Dissostichus spp.

Zona:

SPRFMO konvencijos rajonas

(TOP/SPRFMO)

BLSK

45 (17)

5.

„III PRIEDAS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ VANDENYSE ŽVEJOJANTIEMS SĄJUNGOS ŽVEJYBOS LAIVAMS IŠDUOTŲ ŽVEJYBOS LEIDIMŲ DIDŽIAUSIAS SKAIČIUS

| Žvejybos rajonas | Žvejyba | Žvejybos leidimų skaičius | Žvejybos leidimų paskirstymas valstybėms narėms | Didžiausias vienu metu žvejojančių laivų skaičius |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvegijos vandenys ir žvejybos zona aplink Jano Majeno salą | Atlantinės silkės, į šiaurę nuo 62°00′ šiaurės platumos | 77 | DK | 25 | 57 |
| DE | 5 |
| FR | 1 |
| IE | 8 |
| NL | 9 |
| PL | 1 |
| SV | 10 |
| UK | 18 |
| Demersinės žuvys, į šiaurę nuo 62°00′ šiaurės platumos | 80 | DE | 16 | 50 |
| IE | 1 |
| ES | 20 |
| FR | 18 |
| PT | 9 |
| UK | 14 |
| Nepaskirstyta | 2 |
| Atlantinės skumbrės (18) | Netaikoma | Netaikoma | 70 |
| Pramoninėms reikmėms naudojamų rūšių žuvys, į pietus nuo 62°00′ šiaurės platumos | 480 | DK | 450 | 150 |
| UK | 30 |
| Farerų Salų vandenys | Visų rūšių žvejyba tralais ne didesniais nei 180 pėdų ilgio laivais zonoje, esančioje 12–21 mylių atstumu nuo Farerų salų bazinių linijų | 26 | BE | 0 | 13 |
| DE | 4 |
| FR | 4 |
| UK | 18 |
| Specializuotoji atlantinių menkių ir juodadėmių menkių žvejyba žvejybos įrankiais, kurių tinklo akių dydis ne mažesnis kaip 135 mm, leidžiama tik rajone, esančiame į pietus nuo 62°28′ šiaurės platumos ir į rytus nuo 6°30′ vakarų ilgumos | 8 (19) | Netaikoma | 4 |
| Žvejyba tralais didesniu nei 21 mylios atstumu nuo Farerų salų bazinės linijos. Kovo 1 d.–gegužės 31 d. ir spalio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiais tie laivai gali vykdyti veiklą rajone tarp 61°20′ šiaurės platumos bei 62°00′ šiaurės platumos ir 12–21 mylių atstumu nuo bazinių linijų esančiame rajone. | 70 | BE | 0 | 26 |
| DE | 10 |
| FR | 40 |
| UK | 20 |
| Melsvųjų molvų žvejyba tralais, kurių tinklo akių dydis ne mažesnis kaip 100 mm, rajone, esančiame į pietus nuo 61°30′ šiaurės platumos ir į vakarus nuo 9°00′ vakarų ilgumos, bei rajone, esančiame tarp 7°00′ vakarų ilgumos ir 9°00′ vakarų ilgumos į pietus nuo 60°30′ šiaurės platumos, ir rajone, esančiame į pietvakarius nuo linijos tarp 60°30′ šiaurės platumos, 7°00′ vakarų ilgumos ir 60°00′ šiaurės platumos, 6°00′ vakarų ilgumos | 70 | DE (20) | 8 | 20 (21) |
| FR (20) | 12 |
| Specializuotoji ledjūrio menkių žvejyba tralais, kurių tinklo akių dydis ne mažesnis kaip 120 mm, turint galimybę naudoti skersines tralo maišo virves | 70 | Netaikoma | 22 (21) |
| Šiaurinių žydrųjų merlangų žvejyba. Bendrą žvejybos leidimų skaičių galima padidinti keturiems laivams išduotais leidimais, kad būtų galima suformuoti poras, jeigu Farerų salų institucijos imtų taikyti specialiąsias galimybių žvejoti rajone, kuris vadinamas „pagrindiniu šiaurinių žydrųjų merlangų žvejybos rajonu“, taisykles. | 34 | DE | 2 | 20 |
| DK | 5 |
| FR | 4 |
| NL | 6 |
| UK | 7 |
| SE | 1 |
| ES | 4 |
| IE | 4 |
| PT | 1 |
| Žvejyba ūdomis | 10 | UK | 10 | 6 |
| Atlantinės skumbrės | 20 | DK | 2 | 12 |
| BE | 1 |
| DE | 2 |
| FR | 2 |
| IE | 3 |
| NL | 2 |
| SE | 2 |
| UK | 6 |
| Atlantinės silkės, į šiaurę nuo 62°00′ šiaurės platumos | 20 | DK | 5 | 20 |
| DE | 2 |
| IE | 2 |
| FR | 1 |
| NL | 2 |
| PL | 1 |
| SE | 3 |
| UK | 4 |
| 1, 2b (22) | Snieginių krabų žvejyba dugninėmis gaudyklėmis | 20 | EE | 1 | Netaikoma |
| ES | 1 |
| LV | 11 |
| LT | 4 |
| PL | 3 |

Žvejybos rajonas

Žvejyba

Žvejybos leidimų skaičius

Žvejybos leidimų paskirstymas valstybėms narėms

Didžiausias vienu metu žvejojančių laivų skaičius

Norvegijos vandenys ir žvejybos zona aplink Jano Majeno salą

Atlantinės silkės, į šiaurę nuo 62°00′ šiaurės platumos

77

DK

25

57

DE

5

FR

1

IE

8

NL

9

PL

1

SV

10

UK

18

Demersinės žuvys, į šiaurę nuo 62°00′ šiaurės platumos

80

DE

16

50

IE

1

ES

20

FR

18

PT

9

UK

14

Nepaskirstyta

2

Atlantinės skumbrės (18)

Netaikoma

Netaikoma

70

Pramoninėms reikmėms naudojamų rūšių žuvys, į pietus nuo 62°00′ šiaurės platumos

480

DK

450

150

UK

30

Farerų Salų vandenys

Visų rūšių žvejyba tralais ne didesniais nei 180 pėdų ilgio laivais zonoje, esančioje 12–21 mylių atstumu nuo Farerų salų bazinių linijų

26

BE

0

13

DE

4

FR

4

UK

18

Specializuotoji atlantinių menkių ir juodadėmių menkių žvejyba žvejybos įrankiais, kurių tinklo akių dydis ne mažesnis kaip 135 mm, leidžiama tik rajone, esančiame į pietus nuo 62°28′ šiaurės platumos ir į rytus nuo 6°30′ vakarų ilgumos

8 (19)

Netaikoma

4

Žvejyba tralais didesniu nei 21 mylios atstumu nuo Farerų salų bazinės linijos. Kovo 1 d.–gegužės 31 d. ir spalio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiais tie laivai gali vykdyti veiklą rajone tarp 61°20′ šiaurės platumos bei 62°00′ šiaurės platumos ir 12–21 mylių atstumu nuo bazinių linijų esančiame rajone.

70

BE

0

26

DE

10

FR

40

UK

20

Melsvųjų molvų žvejyba tralais, kurių tinklo akių dydis ne mažesnis kaip 100 mm, rajone, esančiame į pietus nuo 61°30′ šiaurės platumos ir į vakarus nuo 9°00′ vakarų ilgumos, bei rajone, esančiame tarp 7°00′ vakarų ilgumos ir 9°00′ vakarų ilgumos į pietus nuo 60°30′ šiaurės platumos, ir rajone, esančiame į pietvakarius nuo linijos tarp 60°30′ šiaurės platumos, 7°00′ vakarų ilgumos ir 60°00′ šiaurės platumos, 6°00′ vakarų ilgumos

70

DE (20)

8

20 (21)

FR (20)

12

Specializuotoji ledjūrio menkių žvejyba tralais, kurių tinklo akių dydis ne mažesnis kaip 120 mm, turint galimybę naudoti skersines tralo maišo virves

70

Netaikoma

22 (21)

Šiaurinių žydrųjų merlangų žvejyba. Bendrą žvejybos leidimų skaičių galima padidinti keturiems laivams išduotais leidimais, kad būtų galima suformuoti poras, jeigu Farerų salų institucijos imtų taikyti specialiąsias galimybių žvejoti rajone, kuris vadinamas „pagrindiniu šiaurinių žydrųjų merlangų žvejybos rajonu“, taisykles.

34

DE

2

20

DK

5

FR

4

NL

6

UK

7

SE

1

ES

4

IE

4

PT

1

Žvejyba ūdomis

10

UK

10

6

Atlantinės skumbrės

20

DK

2

12

BE

1

DE

2

FR

2

IE

3

NL

2

SE

2

UK

6

Atlantinės silkės, į šiaurę nuo 62°00′ šiaurės platumos

20

DK

5

20

DE

2

IE

2

FR

1

NL

2

PL

1

SE

3

UK

4

1, 2b (22)

Snieginių krabų žvejyba dugninėmis gaudyklėmis

20

EE

1

Netaikoma

ES

1

LV

11

LT

4

PL

3

6.

„IV PRIEDAS

ICCAT KONVENCIJOS RAJONAS
   (23)

| 1. | Didžiausias kartinėmis ūdomis su jauku ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių Sąjungos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiama vykdyti ne mažesnių kaip 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnių kaip 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skaičius






  Ispanija | 60 |
| --- | --- | --- |
| Prancūzija | 37 |
| Sąjunga | 97 |

1.

Ispanija

60

Prancūzija

37

Sąjunga

97

| 2. | Didžiausias Sąjungos priekrantės smulkiosios žvejybos laivų, kuriems Viduržemio jūroje leidžiama vykdyti ne mažesnių kaip 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnių kaip 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skaičius






  Ispanija | 364 |
| --- | --- | --- |
| Prancūzija | 130 |
| Italija | 30 |
| Kipras | 20 (24) |
| Мalta | 54 (24) |
| Sąjunga | 598 |

2.

Ispanija

364

Prancūzija

130

Italija

30

Kipras

20 (24)

Мalta

54 (24)

Sąjunga

598

| 3. | Didžiausias Sąjungos žvejybos laivų, kuriems leidžiama Adrijos jūroje auginimo reikmėms vykdyti ne mažesnių kaip 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnių kaip 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skaičius






  Kroatija | 16 |
| --- | --- | --- |
| Italija | 12 |
| Sąjunga | 28 |

3.

Kroatija

16

Italija

12

Sąjunga

28

| 4. | Didžiausias kiekvienos valstybės narės žvejybos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje gali būti leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa

  A lentelė | Žvejybos laivų skaičius (25) |
| --- | --- | --- |
| | Kipras (26) | Graikija (27) | Kroatija | Italija | Prancūzija | Ispanija | Мalta (28) | Portugalija |
| Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai | 1 | 1 (29) | 16 | 19 | 22 | 6 | 1 | 0 |
| Ūdomis žvejojantys laivai | 23 (30) | 0 | 0 | 35 | 8 | 49 | 61 | 0 |
| Kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantys laivai | 0 | 0 | 0 | 0 | 37 | 69 | 0 | 76 (31) |
| Rankinės ūdos | 0 | 0 | 12 | 0 | 33 (32) | 1 | 0 | 0 |
| Traleriai | 0 | 0 | 0 | 0 | 57 | 0 | 0 | 0 |
| Maži | 0 | 13 | 0 | 0 | 130 | 599 | 52 | 0 |
| Kiti smulkiosios žvejybos laivai (33) | 0 | 42 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

4.

A lentelė

Žvejybos laivų skaičius (25)

Kipras (26)

Graikija (27)

Kroatija

Italija

Prancūzija

Ispanija

Мalta (28)

Portugalija

Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai

1

1 (29)

16

19

22

6

1

0

Ūdomis žvejojantys laivai

23 (30)

0

0

35

8

49

61

0

Kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantys laivai

0

0

0

0

37

69

0

76 (31)

Rankinės ūdos

0

0

12

0

33 (32)

1

0

0

Traleriai

0

0

0

0

57

0

0

0

Maži

0

13

0

0

130

599

52

0

Kiti smulkiosios žvejybos laivai (33)

0

42

0

0

0

0

0

0

B lentelė

| | Bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa |
| --- | --- |
| | Kipras | Kroatija | Graikija | Italija | Prancūzija | Ispanija | Мalta |
| Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta |
| Ūdomis žvejojantys laivai | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta |
| Kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantys laivai | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta |
| Rankinės ūdos | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta |
| Traleriai | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta |
| Kiti smulkiosios žvejybos laivai | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta | Bus nustatyta |

Bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa

Kipras

Kroatija

Graikija

Italija

Prancūzija

Ispanija

Мalta

Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Ūdomis žvejojantys laivai

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantys laivai

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Rankinės ūdos

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Traleriai

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Kiti smulkiosios žvejybos laivai

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Bus nustatyta

| 5. | Didžiausias rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje paprastiesiems tunams žvejoti naudojamų kiekvienos valstybės narės leidžiamų gaudyklių skaičius






  Valstybė narė | Gaudyklių skaičius (34) |
| --- | --- | --- |
| Ispanija | 5 |
| Italija | 6 |
| Portugalija | 3 |

5.

Valstybė narė

Gaudyklių skaičius (34)

Ispanija

5

Italija

6

Portugalija

3

| 6. | Didžiausias kiekvienos valstybės narės paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sugautų paprastųjų tunų, kuriuos kiekviena valstybė narė gali perkelti į rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje esančius savo ūkius, kiekis

  A lentelė








  Didžiausias tunų auginimo pajėgumas ir tukinimo pajėgumas |
| --- | --- |
| | Ūkių skaičius | Pajėgumas (tonomis) |
| Ispanija | 10 | 11 852 |
| Italija | 13 | 12 600 |
| Graikija | 2 | 2 100 |
| Kipras | 3 | 3 000 |
| Kroatija | 7 | 7 880 |
| Мalta | 6 | 12 300 |

6.

A lentelė

Didžiausias tunų auginimo pajėgumas ir tukinimo pajėgumas

Ūkių skaičius

Pajėgumas (tonomis)

Ispanija

10

11 852

Italija

13

12 600

Graikija

2

2 100

Kipras

3

3 000

Kroatija

7

7 880

Мalta

6

12 300

B lentelė
   (35)
   (36)

| Didžiausias laisvėje sugautų paprastųjų tunų kiekis (tonomis) |
| --- |
| Ispanija | 7 000 |
| Italija | Bus nustatyta |
| Graikija | Bus nustatyta |
| Kipras | Bus nustatyta |
| Kroatija | Bus nustatyta |
| Мalta | 8 766 |
| Portugalija | 350 |

Didžiausias laisvėje sugautų paprastųjų tunų kiekis (tonomis)

Ispanija

7 000

Italija

Bus nustatyta

Graikija

Bus nustatyta

Kipras

Bus nustatyta

Kroatija

Bus nustatyta

Мalta

8 766

Portugalija

350

| 7. | Didžiausio žvejybos laivų, plaukiojančių su leidimą žvejoti ilgapelekius tunus kaip tikslinę žuvų rūšį turinčios valstybės narės vėliava, skaičiaus paskirstymas valstybėms narėms pagal Reglamento (EB) Nr. 520/2007 12 straipsnį:






  Valstybė narė | Didžiausias laivų skaičius |
| --- | --- | --- |
| Airija | 50 |
| Ispanija | 730 |
| Prancūzija | 151 |
| Jungtinė Karalystė | 12 |
| Portugalija | 310 |

7.

Valstybė narė

Didžiausias laivų skaičius

Airija

50

Ispanija

730

Prancūzija

151

Jungtinė Karalystė

12

Portugalija

310

| 8. | Didžiausias Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis bent 20 metrų ir kurie ICCAT konvencijos rajone žvejoja didžiaakius tunus, skaičius:







  Valstybė narė | Didžiausias gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų skaičius | Didžiausias ūdomis žvejojančių laivų skaičius |
| --- | --- | --- | --- |
| Ispanija | 23 | 190 |
| Prancūzija | 11 | — |
| Portugalija | — | 79 |
| Sąjunga | 34 | 269 |

8.

Valstybė narė

Didžiausias gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų skaičius

Didžiausias ūdomis žvejojančių laivų skaičius

Ispanija

23

190

Prancūzija

11

—

Portugalija

—

79

Sąjunga

34

269

7.

„VII PRIEDAS

WCPFC KONVENCIJOS RAJONAS

Didžiausias Sąjungos žvejybos laivų, kuriems WCPFC konvencijos rajono dalyje į pietus nuo 20° pietų platumos leidžiama žvejoti paprastąsias durklažuves, skaičius

| Ispanija | 14 |
| --- | --- |
| Sąjunga | 14 |

Ispanija

14

Sąjunga

14

8.

„VIII PRIEDAS

SĄJUNGOS VANDENYSE ŽVEJOJANTIEMS TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVAMS IŠDUOTŲ ŽVEJYBOS LEIDIMŲ KIEKYBINIAI APRIBOJIMAI

| Vėliavos valstybė | Žvejyba | Žvejybos leidimų skaičius | Didžiausias vienu metu žvejojančių laivų skaičius |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvegija | Atlantinės silkės, į šiaurę nuo 62°00′ šiaurės platumos | Bus nustatyta | Bus nustatyta |
| Farerų Salos | Atlantinės skumbrės, 6a kvadratas (į šiaurę nuo 56°30′ šiaurės platumos), 2a kvadratas, 4a kvadratas (į šiaurę nuo 59° šiaurės platumos)
  Paprastosios stauridės, 4 parajonis, 6a kvadratas (į šiaurę nuo 56°30′ šiaurės platumos), 7e, 7f, 7h kvadratai | 20 | 14 |
| Atlantinės silkės, į šiaurę nuo 62°00′ šiaurės platumos | 20 | Bus nustatyta |
| Atlantinės silkės, 3a kvadratas | 4 | 4 |
| Norveginių menkučių industrinė žvejyba, 4 parajonis, 6a kvadratas (į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos) (įskaitant neišvengiamą šiaurinių žydrųjų merlangų priegaudą) | 14 | 14 |
| Paprastosios molvos ir paprastosios brosmės | 20 | 10 |
| Šiauriniai žydrieji merlangai, 2 parajonis, 4a kvadratas, 5 parajonis, 6a kvadratas (į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos), 6b kvadratas, 7 parajonis (į vakarus nuo 12° 00′ vakarų ilgumos) | 20 | 20 |
| Melsvosios molvos | 16 | 16 |
| Venesuela (37) | Rifiniai ešeriai (Prancūzijos Gvianos vandenys) | 45 | 45 |

Vėliavos valstybė

Žvejyba

Žvejybos leidimų skaičius

Didžiausias vienu metu žvejojančių laivų skaičius

Norvegija

Atlantinės silkės, į šiaurę nuo 62°00′ šiaurės platumos

Bus nustatyta

Bus nustatyta

Farerų Salos

Atlantinės skumbrės, 6a kvadratas (į šiaurę nuo 56°30′ šiaurės platumos), 2a kvadratas, 4a kvadratas (į šiaurę nuo 59° šiaurės platumos)

Paprastosios stauridės, 4 parajonis, 6a kvadratas (į šiaurę nuo 56°30′ šiaurės platumos), 7e, 7f, 7h kvadratai

20

14

Atlantinės silkės, į šiaurę nuo 62°00′ šiaurės platumos

20

Bus nustatyta

Atlantinės silkės, 3a kvadratas

4

4

Norveginių menkučių industrinė žvejyba, 4 parajonis, 6a kvadratas (į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos) (įskaitant neišvengiamą šiaurinių žydrųjų merlangų priegaudą)

14

14

Paprastosios molvos ir paprastosios brosmės

20

10

Šiauriniai žydrieji merlangai, 2 parajonis, 4a kvadratas, 5 parajonis, 6a kvadratas (į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos), 6b kvadratas, 7 parajonis (į vakarus nuo 12° 00′ vakarų ilgumos)

20

20

Melsvosios molvos

16

16

Venesuela (37)

Rifiniai ešeriai (Prancūzijos Gvianos vandenys)

45

45

---

(1)  Išskyrus vandenis, esančius šešių jūrmylių atstumu nuo Jungtinės Karalystės bazinių linijų prie Šetlando, Fero salos ir Fulos.

1

(2)  Iki 2 % kvotos gali sudaryti paprastųjų merlangų ir atlantinių skumbrių priegauda (OT1/*2A3A4). Paprastųjų merlangų ir atlantinių skumbrių priegauda, įskaičiuojama į kvotą pagal šią nuostatą, ir rūšių, kurių žuvys įskaičiuojamos į kvotą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalį, priegauda drauge turi neviršyti 9 % kvotos.

2

(3)  2r ir 4 valdymo rajonuose BLSK gali būti sužvejojamas tik stebėsenos tikslais, laikantis su ja susijusio šios žvejybos duomenų rinkimo protokolo.“;

3

(4)  Specialioji sąlyga: neviršijant bendro 22 500 tonų kiekio, kurį leidžiama sužvejoti Sąjungai, valstybės narės Farerų Salų vandenyse gali sužvejoti ne daugiau kaip šią jų kvotų procentinę dalį (WHB/*05-F.): 7 %.

4

(5)  Šią kvotą galima perkelti į 8c kvadratą, 9 ir 10 parajonius; CECAF 34.1.1 Sąjungos vandenis. Tačiau apie tokį perkėlimą iš anksto pranešama Komisijai.

5

(6)  Specialioji sąlyga: iš ES kvotų 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 parajonių, 8a, 8b, 8d, 8e kvadratų, 12 ir 14 parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse (WHB/*NZJM1) ir 8c kvadrate, 9 ir 10 parajoniuose; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenyse (WHB/*NZJM2) šis kiekis gali būti sužvejotas Norvegijos ekonominėje zonoje arba žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą: 227 975.“;

6

(7)  Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 25 %, bet ne daugiau kaip 75 t gali būti sužvejota: 3a kvadrato Sąjungos vandenyse (LIN/*03A-C).“;

7

(8)  Pranešant Komisijai apie laimikį, taip pat pranešama apie kiekviename iš šių rajonų sužvejotų žuvų kiekį: NEAFC reguliuojamame rajone ir Sąjungos vandenyse.

8

(9)  Galima sužvejoti Sąjungos vandenyse į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos.

9

(10)  Įskaičiuojama į Farerų Saloms leidžiamą sužvejoti kiekį.

10

(11)  Įskaičiuojama į Norvegijai leidžiamą sužvejoti kiekį.

11

(12)  Toms kvotoms, išskyrus priegaudą, taikomos šios sąlygos:

12

| 1. | Negalima žvejoti nuo 2019 m. balandžio 1 d. iki gegužės 31 d. |
| --- | --- |

1.

Negalima žvejoti nuo 2019 m. balandžio 1 d. iki gegužės 31 d.

| 2. | ES laivai gali nuspręsti žvejoti vienoje iš šių zonų arba abiejose šiose zonose:






  Ataskaitinis kodas | Geografinės ribos |
| --- | --- | --- |
| COD/GRL1 | Grenlandijos žvejybos teritorijos dalis, esanti NAFO 1F kvadrate į vakarus nuo 44°00′ vakarų ilgumos ir į pietus nuo 60°45′ šiaurės platumos, taip pat NAFO 1 parajonio dalis, esanti į pietus nuo 60°45′ šiaurės platumos lygiagretės (Desolation kyšulys), ir Grenlandijos žvejybos teritorijos dalis, esanti ICES 14b kvadrate į rytus nuo 44°00′ vakarų ilgumos ir į pietus nuo 62°30′ šiaurės platumos. |
| COD/GRL2 | Grenlandijos žvejybos teritorijos dalis, esanti ICES 14b kvadrate į šiaurę nuo 62°30′ šiaurės platumos.“; |

2.

ES laivai gali nuspręsti žvejoti vienoje iš šių zonų arba abiejose šiose zonose:

Ataskaitinis kodas

Geografinės ribos

COD/GRL1

Grenlandijos žvejybos teritorijos dalis, esanti NAFO 1F kvadrate į vakarus nuo 44°00′ vakarų ilgumos ir į pietus nuo 60°45′ šiaurės platumos, taip pat NAFO 1 parajonio dalis, esanti į pietus nuo 60°45′ šiaurės platumos lygiagretės (Desolation kyšulys), ir Grenlandijos žvejybos teritorijos dalis, esanti ICES 14b kvadrate į rytus nuo 44°00′ vakarų ilgumos ir į pietus nuo 62°30′ šiaurės platumos.

COD/GRL2

Grenlandijos žvejybos teritorijos dalis, esanti ICES 14b kvadrate į šiaurę nuo 62°30′ šiaurės platumos.“;

(13)  Gali būti sužvejota tik gegužės 10 d.–gruodžio 31 d.

13

(14)  Gali būti sužvejota tik Grenlandijos vandenyse paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajone, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

14

| Taškas | Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- |
| 1 | 64°45′ šiaurės platumos | 28°30′ vakarų ilgumos |
| 2 | 62°50′ šiaurės platumos | 25°45′ vakarų ilgumos |
| 3 | 61°55′ šiaurės platumos | 26°45′ vakarų ilgumos |
| 4 | 61°00′ šiaurės platumos | 26°30′ vakarų ilgumos |
| 5 | 59°00′ šiaurės platumos | 30°00′ vakarų ilgumos |
| 6 | 59°00′ šiaurės platumos | 34°00′ vakarų ilgumos |
| 7 | 61°30′ šiaurės platumos | 34°00′ vakarų ilgumos |
| 8 | 62°50′ šiaurės platumos | 36°00′ vakarų ilgumos |
| 9 | 64°45′ šiaurės platumos | 28°30′ vakarų ilgumos |

Taškas

Platuma

Ilguma

1

64°45′ šiaurės platumos

28°30′ vakarų ilgumos

2

62°50′ šiaurės platumos

25°45′ vakarų ilgumos

3

61°55′ šiaurės platumos

26°45′ vakarų ilgumos

4

61°00′ šiaurės platumos

26°30′ vakarų ilgumos

5

59°00′ šiaurės platumos

30°00′ vakarų ilgumos

6

59°00′ šiaurės platumos

34°00′ vakarų ilgumos

7

61°30′ šiaurės platumos

34°00′ vakarų ilgumos

8

62°50′ šiaurės platumos

36°00′ vakarų ilgumos

9

64°45′ šiaurės platumos

28°30′ vakarų ilgumos

(15)  Specialioji sąlyga: pagal šią kvotą taip pat galima žvejoti pirmiau minėto paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajono tarptautiniuose vandenyse (RED/*5–14P).

15

(16)  Žvejoti galima tik 5 ir 14 parajonių Grenlandijos vandenyse (RED/*514GN).“

16

(17)  Šis BLSK taikomas tik tiriamajai žvejybai. Žvejyba vykdoma tik tyrimų blokuose (A–E):

17

| — | Tyrimų blokas A: rajonas, esantis tarp 47°15′ pietų platumos ir 48°15′ pietų platumos, ir tarp 146°30′ rytų ilgumos ir 147°30′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

Tyrimų blokas A: rajonas, esantis tarp 47°15′ pietų platumos ir 48°15′ pietų platumos, ir tarp 146°30′ rytų ilgumos ir 147°30′ rytų ilgumos

| — | Tyrimų blokas B: rajonas, esantis tarp 47°15′ pietų platumos ir 48°15′ pietų platumos, ir tarp 147°30′ rytų ilgumos ir 148°30′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

Tyrimų blokas B: rajonas, esantis tarp 47°15′ pietų platumos ir 48°15′ pietų platumos, ir tarp 147°30′ rytų ilgumos ir 148°30′ rytų ilgumos

| — | Tyrimų blokas C: rajonas, esantis tarp 47°15′ pietų platumos ir 48°15′ pietų platumos, ir tarp 148°30′ rytų ilgumos ir 150°00′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

Tyrimų blokas C: rajonas, esantis tarp 47°15′ pietų platumos ir 48°15′ pietų platumos, ir tarp 148°30′ rytų ilgumos ir 150°00′ rytų ilgumos

| — | Tyrimų blokas D: rajonas, esantis tarp 48°15′ pietų platumos ir 49°15′ pietų platumos, ir tarp 149°00′ rytų ilgumos ir 150°00′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

Tyrimų blokas D: rajonas, esantis tarp 48°15′ pietų platumos ir 49°15′ pietų platumos, ir tarp 149°00′ rytų ilgumos ir 150°00′ rytų ilgumos

| — | Tyrimų blokas E: rajonas, esantis tarp 48°15′ pietų platumos ir 49°30′ pietų platumos, ir tarp 150°00′ rytų ilgumos ir 151°00′ rytų ilgumos. |
| --- | --- |

—

Tyrimų blokas E: rajonas, esantis tarp 48°15′ pietų platumos ir 49°30′ pietų platumos, ir tarp 150°00′ rytų ilgumos ir 151°00′ rytų ilgumos.

(18)  Nedarant poveikio papildomoms licencijoms, Norvegijos skirtoms Švedijai pagal nusistovėjusią praktiką.

18

(19)  Tie skaičiai pateikti skiltyje „Visų rūšių žvejyba tralais ne didesniais kaip 180 pėdų ilgio laivais zonoje, esančioje 12–21 mylių atstumu nuo Farerų salų bazinių linijų“.

19

(20)  Didžiausias vienu metu rajone esančių laivų skaičius.

20

(21)  Tie skaičiai pateikti skiltyje „Žvejyba tralais didesniu kaip 21 mylios atstumu nuo Farerų salų bazinių linijų“.

21

(22)  Sąjungai skirtų žvejybos galimybių Svalbardo zonoje paskirstymas neturi poveikio 1920 m. Paryžiaus sutartyje nustatytoms teisėms ir pareigoms.

22

(23)  1, 2 ir 3 skirsniuose nurodyti skaičiai gali būti sumažinti, siekiant laikytis Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų.

23

(24)  Šis skaičius gali būti padidintas, jei vienas gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas pakeičiamas 10 ūdomis žvejojančių laivų pagal šio priedo 4 punkto A lentelės 4 arba 6 išnašą.

24

(25)  Šioje 4 skirsnio A lentelėje skaičiai gali būti dar padidinti su sąlyga, kad bus laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų.

25

(26)  Vienas vidutinio dydžio gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gali būti pakeistas ne daugiau kaip dešimtimi ūdomis žvejojančių laivų arba vienu mažu gaubiamaisiais tinklais žvejojančiu laivu ir ne daugiau kaip trimis ūdomis žvejojančiais laivais.

26

(27)  Vienas vidutinio dydžio gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gali būti pakeistas ne daugiau kaip dešimtimi ūdomis žvejojančių laivų arba vienu mažu gaubiamaisiais tinklais žvejojančiu laivu ir trimis kitais smulkiosios žvejybos laivais.

27

(28)  Vienas vidutinio dydžio gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gali būti pakeistas ne daugiau kaip dešimtimi ūdomis žvejojančių laivų.

28

(29)  Šis laivas 2019 m. nenaudojamas.

29

(30)  Universalieji laivai, kuriuose naudojami įvairūs žvejybos įrankiai.

30

(31)  Atokiausių regionų – Azorų ir Madeiros – kartinėmis jūdomis su jauku žvejojantys laivai

31

(32)  Atlanto vandenyne veiklą vykdantys ūdomis žvejojantys laivai.

32

(33)  Universalieji laivai, kuriuose naudojami įvairūs žvejybos įrankiai (ūdos, rankinės ūdos, velkamosios ūdos).

33

(34)  Šis skaičius gali būti dar padidintas, su sąlyga, kad laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų.

34

(35)  Portugalijos 500 tonų auginimo pajėgumas padengiamas iš nepanaudoto Sąjungos pajėgumo, nurodyto A lentelėje.

35

(36)  Šios lentelės turinys gali būti papildomai peržiūrimas su sąlyga, kad bus laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų. Peržiūrėtoje lentelėje pateikti skaičiai negali būti mažesni nei nurodytieji Reglamente 2018/120.

36

(37)  Kad būtų išduoti tos žvejybos leidimai, turi būti pateikta įrodymų, kad yra galiojanti prašymą žvejybos leidimui gauti teikiančio laivo savininko ir Prancūzijos Gvianos departamente esančios perdirbimo įmonės sutartis, kurioje numatytas įsipareigojimas tame departamente iš atitinkamo laivo iškrauti ne mažiau kaip 75 % viso sužvejoto rifinių ešerių kiekio, kad rifinius ešerius būtų galima perdirbti tos įmonės gamykloje. Tokią sutartį turi patvirtinti Prancūzijos valdžios institucijos, kurios užtikrina, kad ši sutartis atitiktų tiek realų sutartį sudarančios perdirbimo įmonės pajėgumą, tiek Gvianos ekonomikos vystymosi tikslus. Prie prašymo išduoti žvejybos leidimą pridedama tinkamai patvirtintos sutarties kopija. Atsisakiusios patvirtinti tokią sutartį, Prancūzijos valdžios institucijos apie tokį atsisakymą informuoja atitinkamą šalį bei Komisiją ir nurodo jo priežastis.

37

---

| 2019 3 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 88/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 3 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 88/19

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/530

2019 m. kovo 27 d.

kuriuo paskiriamos Europos Sąjungos augalų kenkėjų – vabzdžių ir erkių, nematodų, bakterijų, grybų ir oomicetų, virusų, viroidų ir fitoplazmų – etaloninės laboratorijos

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (Oficialios kontrolės reglamentas) (1), ypač į jo 93 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2018/631 (2) buvo įsteigtos Europos Sąjungos augalų kenkėjų – vabzdžių ir erkių, nematodų, bakterijų, grybų ir oomicetų, virusų, viroidų ir fitoplazmų – etaloninės laboratorijos; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2018/631 (2) buvo įsteigtos Europos Sąjungos augalų kenkėjų – vabzdžių ir erkių, nematodų, bakterijų, grybų ir oomicetų, virusų, viroidų ir fitoplazmų – etaloninės laboratorijos;

| (2) | įsteigus šias Europos Sąjungos etalonines laboratorijas Komisija surengė viešąją atranką, kad paskirtų Europos Sąjungos augalų kenkėjų – vabzdžių ir erkių, nematodų, bakterijų, grybų ir oomicetų, virusų, viroidų ir fitoplazmų – etalonines laboratorijas; |
| --- | --- |

(2)

įsteigus šias Europos Sąjungos etalonines laboratorijas Komisija surengė viešąją atranką, kad paskirtų Europos Sąjungos augalų kenkėjų – vabzdžių ir erkių, nematodų, bakterijų, grybų ir oomicetų, virusų, viroidų ir fitoplazmų – etalonines laboratorijas;

| (3) | Prancūzijos Maisto, aplinkos ir darbuotojų sveikatos ir saugos agentūros (ANSES) vadovaujamas konsorciumas, kuriam taip pat priklauso Austrijos sveikatos ir maisto saugos agentūra (AGES), pateikė paraišką dalyvauti atrankoje dėl paskyrimo Europos Sąjungos augalų kenkėjų – vabzdžių ir erkių – etalonine laboratorija; |
| --- | --- |

(3)

Prancūzijos Maisto, aplinkos ir darbuotojų sveikatos ir saugos agentūros (ANSES) vadovaujamas konsorciumas, kuriam taip pat priklauso Austrijos sveikatos ir maisto saugos agentūra (AGES), pateikė paraišką dalyvauti atrankoje dėl paskyrimo Europos Sąjungos augalų kenkėjų – vabzdžių ir erkių – etalonine laboratorija;

| (4) | Prancūzijos Maisto, aplinkos ir darbuotojų sveikatos ir saugos agentūros (ANSES) vadovaujamas konsorciumas, kuriam taip pat priklauso Flandrijos Žemės ūkio, žuvininkystės ir maisto mokslinių tyrimų institutas (ILVO, Belgija), pateikė paraišką dalyvauti atrankoje dėl paskyrimo Europos Sąjungos augalų kenkėjų – nematodų – etalonine laboratorija; |
| --- | --- |

(4)

Prancūzijos Maisto, aplinkos ir darbuotojų sveikatos ir saugos agentūros (ANSES) vadovaujamas konsorciumas, kuriam taip pat priklauso Flandrijos Žemės ūkio, žuvininkystės ir maisto mokslinių tyrimų institutas (ILVO, Belgija), pateikė paraišką dalyvauti atrankoje dėl paskyrimo Europos Sąjungos augalų kenkėjų – nematodų – etalonine laboratorija;

| (5) | Nyderlandų Maisto ir vartotojų produktų saugos tarnybos – Nacionalinio augalų sveikatos etaloninio centro (NVWA-NRC) vadovaujamas konsorciumas, kuriam taip pat priklauso Flandrijos Žemės ūkio, žuvininkystės ir maisto mokslinių tyrimų institutas (ILVO, Belgija), Augalų apsaugos ir sertifikavimo mokslinių tyrimų centras (CRE-DC (DIALAB), Italija) ir Nacionalinis biologijos institutas (NIB, Slovėnija), pateikė paraišką dalyvauti atrankoje dėl paskyrimo Europos Sąjungos augalų kenkėjų – bakterijų – etalonine laboratorija; |
| --- | --- |

(5)

Nyderlandų Maisto ir vartotojų produktų saugos tarnybos – Nacionalinio augalų sveikatos etaloninio centro (NVWA-NRC) vadovaujamas konsorciumas, kuriam taip pat priklauso Flandrijos Žemės ūkio, žuvininkystės ir maisto mokslinių tyrimų institutas (ILVO, Belgija), Augalų apsaugos ir sertifikavimo mokslinių tyrimų centras (CRE-DC (DIALAB), Italija) ir Nacionalinis biologijos institutas (NIB, Slovėnija), pateikė paraišką dalyvauti atrankoje dėl paskyrimo Europos Sąjungos augalų kenkėjų – bakterijų – etalonine laboratorija;

| (6) | Prancūzijos Maisto, aplinkos ir darbuotojų sveikatos ir saugos agentūra (ANSES) pateikė paraišką dalyvauti atrankoje dėl paskyrimo Europos Sąjungos augalų kenkėjų – grybų ir oomicetų – etalonine laboratorija; |
| --- | --- |

(6)

Prancūzijos Maisto, aplinkos ir darbuotojų sveikatos ir saugos agentūra (ANSES) pateikė paraišką dalyvauti atrankoje dėl paskyrimo Europos Sąjungos augalų kenkėjų – grybų ir oomicetų – etalonine laboratorija;

| (7) | Nyderlandų Maisto ir vartotojų produktų saugos tarnybos – Nacionalinio augalų sveikatos etaloninio centro (NVWA-NRC) vadovaujamas konsorciumas, kuriam taip pat priklauso Augalų apsaugos ir sertifikavimo mokslinių tyrimų centras (CRE-DC (DIALAB), Italija) ir Nacionalinis biologijos institutas (NIB, Slovėnija), pateikė paraišką dalyvauti atrankoje dėl paskyrimo Europos Sąjungos augalų kenkėjų – virusų, viroidų ir fitoplazmų – etalonine laboratorija; |
| --- | --- |

(7)

Nyderlandų Maisto ir vartotojų produktų saugos tarnybos – Nacionalinio augalų sveikatos etaloninio centro (NVWA-NRC) vadovaujamas konsorciumas, kuriam taip pat priklauso Augalų apsaugos ir sertifikavimo mokslinių tyrimų centras (CRE-DC (DIALAB), Italija) ir Nacionalinis biologijos institutas (NIB, Slovėnija), pateikė paraišką dalyvauti atrankoje dėl paskyrimo Europos Sąjungos augalų kenkėjų – virusų, viroidų ir fitoplazmų – etalonine laboratorija;

| (8) | atrankos procesui paskirtas vertinimo ir atrankos komitetas padarė išvadą, kad visi šie konsorciumai ir laboratorijos atitinka Reglamento (ES) 2017/625 93 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus ir galėtų būti atsakingi už to reglamento 94 straipsnyje nustatytas užduotis; |
| --- | --- |

(8)

atrankos procesui paskirtas vertinimo ir atrankos komitetas padarė išvadą, kad visi šie konsorciumai ir laboratorijos atitinka Reglamento (ES) 2017/625 93 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus ir galėtų būti atsakingi už to reglamento 94 straipsnyje nustatytas užduotis;

| (9) | todėl šie keturi konsorciumai ir ši laboratorija turėtų būti paskirti Europos Sąjungos atitinkamų augalų kenkėjų – vabzdžių ir erkių, nematodų, bakterijų, grybų ir oomicetų, virusų, viroidų ir fitoplazmų – etaloninėmis laboratorijomis. Jų darbo programos turėtų būti sudaromos laikantis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 652/2014 36 straipsnį Komisijos patvirtintose atitinkamose darbo programose nustatytų tikslų ir prioritetų (3); |
| --- | --- |

(9)

todėl šie keturi konsorciumai ir ši laboratorija turėtų būti paskirti Europos Sąjungos atitinkamų augalų kenkėjų – vabzdžių ir erkių, nematodų, bakterijų, grybų ir oomicetų, virusų, viroidų ir fitoplazmų – etaloninėmis laboratorijomis. Jų darbo programos turėtų būti sudaromos laikantis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 652/2014 36 straipsnį Komisijos patvirtintose atitinkamose darbo programose nustatytų tikslų ir prioritetų (3);

| (10) | laikantis Reglamento (ES) 2017/625 93 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatų ir siekiant užtikrinti, kad būtų išlaikytas atitinkamas analizės, tyrimų ar diagnostinių tyrimų metodų lygis, toliau būtų rengiami įteisinti metodai, o oficialiosioms laboratorijoms toliau būtų teikiama koordinuota pagalba, paskirtos ES etaloninės laboratorijos turėtų būti reguliariai peržiūrimos, |
| --- | --- |

(10)

laikantis Reglamento (ES) 2017/625 93 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatų ir siekiant užtikrinti, kad būtų išlaikytas atitinkamas analizės, tyrimų ar diagnostinių tyrimų metodų lygis, toliau būtų rengiami įteisinti metodai, o oficialiosioms laboratorijoms toliau būtų teikiama koordinuota pagalba, paskirtos ES etaloninės laboratorijos turėtų būti reguliariai peržiūrimos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos augalų kenkėjų – vabzdžių ir erkių – etaloninė laboratorija

Toliau nurodytas konsorciumas paskiriamas Europos Sąjungos augalų kenkėjų – vabzdžių ir erkių – etalonine laboratorija, atsakinga už Komisijos ir valstybių narių horizontaliosios veiklos augalų sveikatos srityje rėmimą:

| | konsorciumas, kuriam vadovauja Prancūzijos Maisto, aplinkos ir darbuotojų sveikatos ir saugos agentūra (ANSES, Plant Health Laboratory, Entomology and Invasive Plants Unit, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez cedex, Prancūzija),
  jam taip pat priklauso:
  Austrijos sveikatos ir maisto saugos agentūra (AGES, Institute for Sustainable Plant Production, Spargelfeldstraße 191, 1220 Vienna, Austrija). |
| --- | --- |

konsorciumas, kuriam vadovauja Prancūzijos Maisto, aplinkos ir darbuotojų sveikatos ir saugos agentūra (ANSES, Plant Health Laboratory, Entomology and Invasive Plants Unit, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez cedex, Prancūzija),

jam taip pat priklauso:

Austrijos sveikatos ir maisto saugos agentūra (AGES, Institute for Sustainable Plant Production, Spargelfeldstraße 191, 1220 Vienna, Austrija).

2 straipsnis

Europos Sąjungos augalų kenkėjų – nematodų – etaloninė laboratorija

Toliau nurodytas konsorciumas paskiriamas Europos Sąjungos augalų kenkėjų – nematodų – etalonine laboratorija, atsakinga už Komisijos ir valstybių narių horizontaliosios veiklos augalų sveikatos srityje rėmimą:

| | konsorciumas, kuriam vadovauja Prancūzijos Maisto, aplinkos ir darbuotojų sveikatos ir saugos agentūra (ANSES, Plant Health Laboratory, Nematology Unit, Domaine de la Motte au Vicomte - BP 35327, 35653 Le Rheu, Prancūzija),
  jam taip pat priklauso:
  Flandrijos Žemės ūkio, žuvininkystės ir maisto mokslinių tyrimų institutas (ILVO, Plant Sciences, Nematology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgija). |
| --- | --- |

konsorciumas, kuriam vadovauja Prancūzijos Maisto, aplinkos ir darbuotojų sveikatos ir saugos agentūra (ANSES, Plant Health Laboratory, Nematology Unit, Domaine de la Motte au Vicomte - BP 35327, 35653 Le Rheu, Prancūzija),

jam taip pat priklauso:

Flandrijos Žemės ūkio, žuvininkystės ir maisto mokslinių tyrimų institutas (ILVO, Plant Sciences, Nematology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgija).

3 straipsnis

Europos Sąjungos augalų kenkėjų – bakterijų – etaloninė laboratorija

Toliau nurodytas konsorciumas paskiriamas Europos Sąjungos augalų kenkėjų – bakterijų – etalonine laboratorija, atsakinga už Komisijos ir valstybių narių horizontaliosios veiklos augalų sveikatos srityje rėmimą:

konsorciumas, kuriam vadovauja Nyderlandų Maisto ir vartotojų produktų saugos tarnyba – Nacionalinis augalų sveikatos etaloninis centras (NVWA-NRC, Bacteriology group, Geertjesweg, 15, 6706 EA Wageningen, Nyderlandai),

| | jam taip pat priklauso:






  — | Flandrijos Žemės ūkio, žuvininkystės ir maisto mokslinių tyrimų institutas (ILVO, Plant Sciences, Bacteriology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgija), |
| --- | --- | --- |

jam taip pat priklauso:

—

Flandrijos Žemės ūkio, žuvininkystės ir maisto mokslinių tyrimų institutas (ILVO, Plant Sciences, Bacteriology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgija),

| — | Augalų apsaugos ir sertifikavimo mokslinių tyrimų centras (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Bacteriology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Roma, Italija), |
| --- | --- |

—

Augalų apsaugos ir sertifikavimo mokslinių tyrimų centras (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Bacteriology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Roma, Italija),

| — | Nacionalinis biologijos institutas (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Bacteriology and Metrology Unit, Laboratory for diagnostics of bacteria, Večna pot 111, Ljubljana, Slovėnija). |
| --- | --- |

—

Nacionalinis biologijos institutas (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Bacteriology and Metrology Unit, Laboratory for diagnostics of bacteria, Večna pot 111, Ljubljana, Slovėnija).

4 straipsnis

Europos Sąjungos augalų kenkėjų – grybų ir oomicetų – etaloninė laboratorija

Toliau nurodyta laboratorija paskiriama Europos Sąjungos augalų kenkėjų – grybų ir oomicetų – etalonine laboratorija, atsakinga už Komisijos ir valstybių narių horizontaliosios veiklos augalų sveikatos srityje rėmimą:

| | Prancūzijos Maisto, aplinkos ir darbuotojų sveikatos ir saugos agentūra (ANSES, Plant Health Laboratory, Mycology Unit, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville, Prancūzija). |
| --- | --- |

Prancūzijos Maisto, aplinkos ir darbuotojų sveikatos ir saugos agentūra (ANSES, Plant Health Laboratory, Mycology Unit, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville, Prancūzija).

5 straipsnis

Europos Sąjungos augalų kenkėjų – virusų, viroidų ir fitoplazmų – etaloninė laboratorija

Toliau nurodytas konsorciumas paskiriamas Europos Sąjungos augalų kenkėjų – virusų, viroidų ir fitoplazmų – etalonine laboratorija, atsakinga už Komisijos ir valstybių narių horizontaliosios veiklos augalų sveikatos srityje rėmimą:

konsorciumas, kuriam vadovauja Nyderlandų Maisto ir vartotojų produktų saugos tarnyba – Nacionalinis augalų sveikatos etaloninis centras (NVWA-NRC, Virology group, Geertjesweg, 15, 6706 EA Wageningen, Nyderlandai),

| | jam taip pat priklauso:






  — | Augalų apsaugos ir sertifikavimo mokslinių tyrimų centras (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Virology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Roma, Italija), |
| --- | --- | --- |

jam taip pat priklauso:

—

Augalų apsaugos ir sertifikavimo mokslinių tyrimų centras (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Virology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Roma, Italija),

| — | Nacionalinis biologijos institutas (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Microbiology Unit, Laboratory for diagnostics of viruses, viroids and phytoplasmas, Večna pot 111, Ljubljana, Slovėnija). |
| --- | --- |

—

Nacionalinis biologijos institutas (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Microbiology Unit, Laboratory for diagnostics of viruses, viroids and phytoplasmas, Večna pot 111, Ljubljana, Slovėnija).

6 straipsnis

Paskyrimo peržiūra

Paskirtos Europos Sąjungos etaloninės laboratorijos reguliariai peržiūrimos.

7 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. kovo 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 95, 2017 4 7, p. 1.

1

(2)  
  2018 m. vasario 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/631, kuriuo įsteigiamos Europos Sąjungos augalų kenkėjų etaloninės laboratorijos ir papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 (OL L 105, 2018 4 25, p. 1).

2

(3)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 652/2014, kuriuo nustatomos išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 98/56/EB, 2000/29/EB ir 2008/90/EB, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 178/2002, (EB) Nr. 882/2004 ir (EB) Nr. 396/2005, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/128/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 ir panaikinami Tarybos sprendimai 66/399/EEB, 76/894/EEB ir 2009/470/EB (OL L 189, 2014 6 27, p. 1).

3

---

| 2019 3 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 88/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 3 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 88/23

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/531

2019 m. kovo 27 d.

kuriuo dėl tipinių kainų paukštienos ir kiaušinių sektoriuose ir tipinių kiaušinių albumino kainų nustatymo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1484/95

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 183 straipsnio b punktą,

atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 510/2014, kuriuo nustatoma prekybos tvarka, taikoma tam tikroms prekėms, gaunamoms perdirbant žemės ūkio produktus, ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1216/2009 ir (EB) Nr. 614/2009 (2), ypač į jo 5 straipsnio 6 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1484/95 (3) nustatytos išsamios papildomų importo muitų sistemos taikymo taisyklės ir paukštienos bei kiaušinių sektorių ir kiaušinių albumino tipinės kainos; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1484/95 (3) nustatytos išsamios papildomų importo muitų sistemos taikymo taisyklės ir paukštienos bei kiaušinių sektorių ir kiaušinių albumino tipinės kainos;

| (2) | iš reguliarios duomenų, pagal kuriuos nustatomos paukštienos bei kiaušinių sektorių produktų ir kiaušinių albumino tipinės kainos, kontrolės matyti, kad reikia pakeisti kai kurių produktų importo tipines kainas, atsižvelgiant į kainų svyravimą pagal produktų kilmę; |
| --- | --- |

(2)

iš reguliarios duomenų, pagal kuriuos nustatomos paukštienos bei kiaušinių sektorių produktų ir kiaušinių albumino tipinės kainos, kontrolės matyti, kad reikia pakeisti kai kurių produktų importo tipines kainas, atsižvelgiant į kainų svyravimą pagal produktų kilmę;

| (3) | Reglamentas (EB) Nr. 1484/95 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentas (EB) Nr. 1484/95 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (4) | siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau pateikus atnaujintus duomenis, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną, |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau pateikus atnaujintus duomenis, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1484/95 I priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. kovo 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Generalinis direktorius

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  OL L 150, 2014 5 20, p. 1.

2

(3)  
  1995 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1484/95, nustatantis išsamias papildomų importo muitų sistemos taikymo taisykles ir papildomus importo muitus paukštienos bei kiaušinių sektoriams bei kiaušinių albuminui ir panaikinantis Reglamentą Nr. 163/67/EEB (OL L 145, 1995 6 29, p. 47).

3

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

| KN kodas | Prekių aprašymas | Tipinė kaina
  (EUR/100 kg) | 3 straipsnyje nurodytas užstatas
  (EUR/100 kg) | Kilmės šalis (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Užšaldytos Gallus domesticus rūšies paukščių skerdenėlės, vadinamos „65 % viščiukas“ | 129,7 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Užšaldytos Gallus domesticus rūšies paukščių skerdenėlių dalys be kaulų | 239,1 | 18 | AR |
| 215,1 | 26 | BR |
| 240,6 | 18 | TH |
| 1602 32 11 | Nevirti ir nekepti gaminiai iš Gallus domesticus rūšies paukščių (vištų ir gaidžių) | 289,6 | 0 | BR |

KN kodas

Prekių aprašymas

Tipinė kaina

(EUR/100 kg)

3 straipsnyje nurodytas užstatas

(EUR/100 kg)

Kilmės šalis (1)

0207 12 90

Užšaldytos Gallus domesticus rūšies paukščių skerdenėlės, vadinamos „65 % viščiukas“

129,7

0

AR

0207 14 10

Užšaldytos Gallus domesticus rūšies paukščių skerdenėlių dalys be kaulų

239,1

18

AR

215,1

26

BR

240,6

18

TH

1602 32 11

Nevirti ir nekepti gaminiai iš Gallus domesticus rūšies paukščių (vištų ir gaidžių)

289,6

0

BR

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7).

1

---

| 2019 3 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 88/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 3 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 88/25

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/532

2019 m. kovo 28 d.

kuriuo dėl privalomų automatinių informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainų formų, įskaitant lingvistines nuostatas, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2378

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyvą 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinančią Direktyvą 77/799/EEB (1), ypač į jos 20 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje 2011/16/ES su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2018/822 (2), numatyti privalomi automatiniai informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainai. Tiems mainams turėtų būti naudojama standartinė forma, įskaitant lingvistines nuostatas; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje 2011/16/ES su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2018/822 (2), numatyti privalomi automatiniai informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainai. Tiems mainams turėtų būti naudojama standartinė forma, įskaitant lingvistines nuostatas;

| (2) | todėl Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2378 (3) turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų nustatyta tokia standartinė forma; |
| --- | --- |

(2)

todėl Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2378 (3) turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų nustatyta tokia standartinė forma;

| (3) | Direktyvos 2011/16/ES 20 straipsnio 5 dalies antroje pastraipoje nustatyta, kad standartinėje formoje pateikiami tik Direktyvos 2011/16/ES 8ab straipsnio 14 dalyje išvardyti informacijos mainų komponentai ir kiti su tais komponentais susiję laukeliai, kurie būtini tos direktyvos 8ab straipsnyje nustatytiems tikslams pasiekti. Siekiant užtikrinti, kad privalomi automatiniai informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainai būtų veiksmingi, ypač kai informaciją turi pateikti daugiau nei vienas tarpininkas ar atitinkamas mokesčių mokėtojas, būtina įtraukti papildomą laukelį, kuriame būtų nurodomas praneštino tarpvalstybinio susitarimo numeris. Jeigu informaciją turi pateikti daugiau nei vienas tarpininkas ar atitinkamas mokesčių mokėtojas, keičiantis informacija apie tą patį susitarimą turėtų būti nurodomas vienas numeris, kad centriniame registre ši informacija galėtų būti susieta su vienu susitarimu; |
| --- | --- |

(3)

Direktyvos 2011/16/ES 20 straipsnio 5 dalies antroje pastraipoje nustatyta, kad standartinėje formoje pateikiami tik Direktyvos 2011/16/ES 8ab straipsnio 14 dalyje išvardyti informacijos mainų komponentai ir kiti su tais komponentais susiję laukeliai, kurie būtini tos direktyvos 8ab straipsnyje nustatytiems tikslams pasiekti. Siekiant užtikrinti, kad privalomi automatiniai informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainai būtų veiksmingi, ypač kai informaciją turi pateikti daugiau nei vienas tarpininkas ar atitinkamas mokesčių mokėtojas, būtina įtraukti papildomą laukelį, kuriame būtų nurodomas praneštino tarpvalstybinio susitarimo numeris. Jeigu informaciją turi pateikti daugiau nei vienas tarpininkas ar atitinkamas mokesčių mokėtojas, keičiantis informacija apie tą patį susitarimą turėtų būti nurodomas vienas numeris, kad centriniame registre ši informacija galėtų būti susieta su vienu susitarimu;

| (4) | siekiant nuoseklumo ir teisinio tikrumo, šio reglamento taikymo data turėtų būti suderinta su Direktyvos (ES) 2018/822 2 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodyta taikymo data; |
| --- | --- |

(4)

siekiant nuoseklumo ir teisinio tikrumo, šio reglamento taikymo data turėtų būti suderinta su Direktyvos (ES) 2018/822 2 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodyta taikymo data;

| (5) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2378 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | įterpiamas 2e straipsnis:

  „2e straipsnis
  Privalomų automatinių informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainų standartinės formos, įskaitant lingvistines nuostatas

  1.   Naudotinų formų „sudedamoji dalis“ ir „laukelis“ – vieta formoje, kur gali būti įrašoma informacija, kuria keičiamasi pagal Direktyvą 2011/16/ES.


  2.   Forma, naudotina vykdant privalomus automatinius informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainus pagal Direktyvos 2011/16/ES 8ab straipsnį, atitinka šio reglamento XIII priedą.


  3.   Direktyvos 2011/16/ES 20 straipsnio 5 dalies trečioje pastraipoje nurodyti pagrindiniai elementai yra sudėtinės dalys, išvardytos tos direktyvos 8ab straipsnio 14 dalies b, c ir e punktuose, ir šių pagrindinių elementų lingvistinės nuostatos yra tos pačios, kaip ir numatytosios šio reglamento 2a straipsnio 3 dalyje.“; |
| --- | --- |

1)

įterpiamas 2e straipsnis:

„2e straipsnis

Privalomų automatinių informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainų standartinės formos, įskaitant lingvistines nuostatas

1.   Naudotinų formų „sudedamoji dalis“ ir „laukelis“ – vieta formoje, kur gali būti įrašoma informacija, kuria keičiamasi pagal Direktyvą 2011/16/ES.

2.   Forma, naudotina vykdant privalomus automatinius informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainus pagal Direktyvos 2011/16/ES 8ab straipsnį, atitinka šio reglamento XIII priedą.

3.   Direktyvos 2011/16/ES 20 straipsnio 5 dalies trečioje pastraipoje nurodyti pagrindiniai elementai yra sudėtinės dalys, išvardytos tos direktyvos 8ab straipsnio 14 dalies b, c ir e punktuose, ir šių pagrindinių elementų lingvistinės nuostatos yra tos pačios, kaip ir numatytosios šio reglamento 2a straipsnio 3 dalyje.“;

| 2) | šio reglamento priedas pridedamas kaip XIII priedas. |
| --- | --- |

2)

šio reglamento priedas pridedamas kaip XIII priedas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2020 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. kovo 28 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 64, 2011 3 11, p. 1.

1

(2)  
  2018 m. gegužės 25 d. Tarybos direktyva (ES) 2018/822, kuria dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainų iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES (OL L 139, 2018 6 5, p. 1).

2

(3)  
  2015 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2378, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Tarybos direktyvos 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje nuostatų įgyvendinimo taisyklės ir panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1156/2012 (OL L 332, 2015 12 18, p. 19).

3

---

PRIEDAS

„XIII PRIEDAS

2e straipsnyje nurodyta forma

Į privalomų automatinių informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainų pagal Direktyvos 2011/16/ES 8ab straipsnį formą, be tos direktyvos 8ab straipsnio 14 dalyje išvardytų sudedamųjų dalių, įtraukiamas šis laukelis:

| a) | Praneštino tarpvalstybinio susitarimo (-ų) numeris. |
| --- | --- |

a)

Praneštino tarpvalstybinio susitarimo (-ų) numeris.

---

| 2019 3 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 88/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 3 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 88/28

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/533

2019 m. kovo 28 d.

dėl 2020, 2021 ir 2022 m. suderintos daugiametės Sąjungos kontrolės programos, skirtos užtikrinti, kad nebūtų viršijama didžiausia leidžiamoji pesticidų liekanų koncentracija augaliniuose ir gyvūniniuose maisto produktuose bei ant jų, ir pesticidų liekanų poveikiui vartotojams įvertinti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantį Tarybos direktyvą 91/414/EEB (1), ypač į jo 29 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1213/2008 (2) nustatyta pirmoji suderinta daugiametė 2009, 2010 ir 2011 m. Bendrijos kontrolės programa. Programa tęsiama pagal vėlesnius Komisijos reglamentus. Paskutinis reglamentas – Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/555 (3); |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1213/2008 (2) nustatyta pirmoji suderinta daugiametė 2009, 2010 ir 2011 m. Bendrijos kontrolės programa. Programa tęsiama pagal vėlesnius Komisijos reglamentus. Paskutinis reglamentas – Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/555 (3);

| (2) | Sąjungoje trisdešimt–keturiasdešimt maisto produktų yra pagrindinės mitybos sudedamosios dalys. Kadangi pesticidų naudojimas per trejus metus labai pasikeičia, pesticidų tuose maisto produktuose stebėsenos ciklo trukmė turėtų būti treji metai, kad būtų galima įvertinti jų poveikį vartotojams ir Sąjungos teisės aktų taikymą; |
| --- | --- |

(2)

Sąjungoje trisdešimt–keturiasdešimt maisto produktų yra pagrindinės mitybos sudedamosios dalys. Kadangi pesticidų naudojimas per trejus metus labai pasikeičia, pesticidų tuose maisto produktuose stebėsenos ciklo trukmė turėtų būti treji metai, kad būtų galima įvertinti jų poveikį vartotojams ir Sąjungos teisės aktų taikymą;

| (3) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) pateikė mokslinę ataskaitą dėl pesticidų stebėsenos programos projekto vertinimo. Tarnyba padarė išvadą, kad didžiausios leidžiamosios koncentracijos (toliau – DLK) normos viršijimą 1 % būtų galima nustatyti su 0,75 % paklaida, atrinkus 683 mėginio vienetus iš ne mažiau kaip 32 skirtingų maisto produktų (4). Šių mėginių surinkimo prievolė turėtų būti proporcingai padalyta valstybėms narėms pagal gyventojų skaičių taip, kad per vienerius metus turėtų būti paimta mažiausiai 12 kiekvieno produkto mėginių; |
| --- | --- |

(3)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) pateikė mokslinę ataskaitą dėl pesticidų stebėsenos programos projekto vertinimo. Tarnyba padarė išvadą, kad didžiausios leidžiamosios koncentracijos (toliau – DLK) normos viršijimą 1 % būtų galima nustatyti su 0,75 % paklaida, atrinkus 683 mėginio vienetus iš ne mažiau kaip 32 skirtingų maisto produktų (4). Šių mėginių surinkimo prievolė turėtų būti proporcingai padalyta valstybėms narėms pagal gyventojų skaičių taip, kad per vienerius metus turėtų būti paimta mažiausiai 12 kiekvieno produkto mėginių;

| (4) | siekiant užtikrinti, kad į kontrolės programą būtų įtraukta tipinė naudojamų pesticidų imtis, buvo atsižvelgta į Sąjungos ankstesnių oficialiosios kontrolės programų analizės rezultatus; |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti, kad į kontrolės programą būtų įtraukta tipinė naudojamų pesticidų imtis, buvo atsižvelgta į Sąjungos ankstesnių oficialiosios kontrolės programų analizės rezultatus;

| (5) | analizės kokybės kontrolės ir pesticidų liekanų maiste ir pašaruose tyrimų patvirtinimo tvarkos aprašas paskelbtas Komisijos interneto svetainėje (5); |
| --- | --- |

(5)

analizės kokybės kontrolės ir pesticidų liekanų maiste ir pašaruose tyrimų patvirtinimo tvarkos aprašas paskelbtas Komisijos interneto svetainėje (5);

| (6) | jei pesticidų liekanų apibrėžtis apima kitas veikliąsias medžiagas, metabolitus ir (arba) skilimo ar reakcijos produktus, apie tuos junginius turėtų būti pranešta atskirai, jeigu jie vertinami atskirai (6); |
| --- | --- |

(6)

jei pesticidų liekanų apibrėžtis apima kitas veikliąsias medžiagas, metabolitus ir (arba) skilimo ar reakcijos produktus, apie tuos junginius turėtų būti pranešta atskirai, jeigu jie vertinami atskirai (6);

| (7) | valstybės narės, Komisija ir Tarnyba sutarė dėl įgyvendinamųjų priemonių, susijusių su valstybių narių informacijos teikimu, pavyzdžiui, dėl standartinio mėginių aprašo (SMA), kuriuo valstybės narės naudosis teikdamos pesticidų liekanų tyrimų rezultatus; |
| --- | --- |

(7)

valstybės narės, Komisija ir Tarnyba sutarė dėl įgyvendinamųjų priemonių, susijusių su valstybių narių informacijos teikimu, pavyzdžiui, dėl standartinio mėginių aprašo (SMA), kuriuo valstybės narės naudosis teikdamos pesticidų liekanų tyrimų rezultatus;

| (8) | imant mėginius turėtų būti taikoma Komisijos direktyva 2002/63/EB (7), kurioje pateikti Maisto kodekso komisijos rekomenduojami mėginių ėmimo metodai ir darbo tvarka; |
| --- | --- |

(8)

imant mėginius turėtų būti taikoma Komisijos direktyva 2002/63/EB (7), kurioje pateikti Maisto kodekso komisijos rekomenduojami mėginių ėmimo metodai ir darbo tvarka;

| (9) | būtina įvertinti, ar neviršijama didžiausia leidžiamoji koncentracija kūdikiams ir mažiems vaikams skirtuose maisto produktuose, nustatyta Komisijos direktyvos 2006/141/EB (8) 10 straipsnyje ir Komisijos direktyvos 2006/125/EB (9) 7 straipsnyje, atsižvelgiant tik į Reglamente (EB) Nr. 396/2005 nurodytas liekanų apibrėžtis; |
| --- | --- |

(9)

būtina įvertinti, ar neviršijama didžiausia leidžiamoji koncentracija kūdikiams ir mažiems vaikams skirtuose maisto produktuose, nustatyta Komisijos direktyvos 2006/141/EB (8) 10 straipsnyje ir Komisijos direktyvos 2006/125/EB (9) 7 straipsnyje, atsižvelgiant tik į Reglamente (EB) Nr. 396/2005 nurodytas liekanų apibrėžtis;

| (10) | dėl vienos medžiagos liekanų nustatymo metodų: valstybės narės gali įvykdyti savo tyrimų atlikimo prievoles pasitelkdamos oficialiąsias laboratorijas, kurios jau turi reikiamus įteisintus metodus; |
| --- | --- |

(10)

dėl vienos medžiagos liekanų nustatymo metodų: valstybės narės gali įvykdyti savo tyrimų atlikimo prievoles pasitelkdamos oficialiąsias laboratorijas, kurios jau turi reikiamus įteisintus metodus;

| (11) | valstybės narės kasmet iki rugpjūčio 31 d. turėtų pateikti informaciją apie ankstesnius kalendorinius metus; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės kasmet iki rugpjūčio 31 d. turėtų pateikti informaciją apie ankstesnius kalendorinius metus;

| (12) | kad būtų išvengta painiavos dėl nuoseklių daugiamečių programų sutapimų ir siekiant teisinio tikrumo Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/555 turėtų būti panaikintas. Tačiau jis turėtų būti toliau taikomas 2019 m. tirtiems mėginiams; |
| --- | --- |

(12)

kad būtų išvengta painiavos dėl nuoseklių daugiamečių programų sutapimų ir siekiant teisinio tikrumo Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/555 turėtų būti panaikintas. Tačiau jis turėtų būti toliau taikomas 2019 m. tirtiems mėginiams;

| (13) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(13)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Valstybės narės 2020, 2021 ir 2022 m. ima pesticidų ir produktų derinių, nurodytų I priede, mėginius ir atlieka jų tyrimus.

Kiekvieno produkto, įskaitant kūdikiams ir mažiems vaikams skirtus maisto produktus ir ekologinio ūkio produktus, mėginių skaičius nurodytas II priede.

2 straipsnis

1.   Partija, iš kurios turi būti imami mėginiai, parenkama atsitiktinės atrankos būdu.

Mėginių ėmimo tvarka, įskaitant vienetų skaičių, turi atitikti Direktyvos 2002/63/EB reikalavimus.

2.   Visi mėginiai, įskaitant kūdikiams ir mažiems vaikams skirtų maisto produktų ir ekologinio ūkio produktų mėginius, tiriami dėl I priede nurodytų pesticidų pagal Reglamente (EB) Nr. 396/2005 nurodytas liekanų apibrėžtis.

3.   Kūdikiams ir mažiems vaikams skirtų maisto produktų atveju vertinami gatavų produktų arba produktų, regeneruotų laikantis gamintojų nurodymų, mėginiai, atsižvelgiant į direktyvose 2006/125/EB ir 2006/141/EB nustatytą DLK. Jeigu tokie maisto produktai gali būti vartojami tiek gatavi, tiek regeneruoti, pranešama tik apie neregeneruoto gatavo produkto rezultatus.

3 straipsnis

2020, 2021 ir 2022 m. tirtų mėginių tyrimų rezultatus valstybės narės turi pateikti atitinkamai iki 2021, 2022 ir 2023 m. rugpjūčio 31 d. Tie rezultatai pateikiami EFSA nustatyta elektronine forma.

Jei pesticidų liekanų apibrėžtis apima daugiau nei vieną junginį (veikliąją medžiagą ir (arba) metabolitą arba skilimo ar reakcijos produktą), valstybės narės praneša apie tyrimų rezultatus pagal išsamią liekanų apibrėžtį. Be to, visų analičių, kurios yra liekanų apibrėžties dalis, tyrimų rezultatai pateikiami atskirai, jeigu jie vertinami atskirai.

4 straipsnis

Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/555 panaikinamas.

Tačiau 2019 m. tirtiems mėginiams jis toliau taikomas iki 2020 m. rugsėjo 1 d.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2020 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. kovo 28 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 70, 2005 3 16, p. 1.

1

(2)  
  2008 m. gruodžio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1213/2008 dėl 2009 m., 2010 m. ir 2011 m. suderintos daugiametės Bendrijos kontrolės programos, kuria siekiama užtikrinti, kad būtų neviršijama didžiausia leidžiamoji pesticidų liekanų koncentracija augaliniuose ir gyvūniniuose produktuose bei ant jų, ir siekiama įvertinti jų poveikį vartotojams (OL L 328, 2008 12 6, p. 9).

2

(3)  
  2018 m. balandžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/555 dėl 2019, 2020 ir 2021 m. suderintos daugiametės Sąjungos kontrolės programos, skirtos užtikrinti, kad nebūtų viršijama didžiausia leidžiamoji pesticidų liekanų koncentracija augaliniuose ir gyvūniniuose maisto produktuose bei ant jų, ir pesticidų liekanų poveikiui vartotojams įvertinti (OL L 92, 2018 4 10, p. 6).

3

(4)  Europos maisto saugos tarnyba; „Pesticide monitoring program: design assessment“, EFSA Journal 2015;13(2):4005.

4

Journal

(5)  Nauja dokumento Nr. SANTE/11813/2017 redakcija https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_mrl_guidelines_wrkdoc_2017-11813.pdf.

5

(6)  
  SANCO/12574/2014, Working Document on the summing up of LOQs in case of complex residue definitions.

6

SANCO/12574/2014, Working Document on the summing up of LOQs in case of complex residue definitions.

(7)  
  2002 m. liepos 11 d. Komisijos direktyva 2002/63/EB, nustatanti Bendrijos mėginių ėmimo metodus oficialiai kontroliuojant pesticidų likučius augalinės ir gyvūninės kilmės produktuose ir ant jų bei panaikinanti Direktyvą 79/700/EEB (OL L 187, 2002 7 16, p. 30).

7

(8)  
  2006 m. gruodžio 22 d. Komisijos direktyva 2006/141/EB dėl pradinių mišinių kūdikiams ir tolesnio maitinimo mišinių, iš dalies keičianti Direktyvą 1999/21/EB (OL L 401, 2006 12 30, p. 1).

8

(9)  
  2006 m. gruodžio 5 d. Komisijos direktyva 2006/125/EB dėl perdirbtų grūdinių maisto produktų ir maisto kūdikiams bei mažiems vaikams (OL L 339, 2006 12 6, p. 16).

9

---

I PRIEDAS

A dalis. Augaliniai produktai
   (1)
  , kurių mėginiai turi būti paimti 2020, 2021 ir 2022 m.

| 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| a) | b) | c) |
| Apelsinai (2) | Valgomosios vynuogės (2) | Obuoliai (2) |
| Kriaušės (2) | Bananai (2) | Braškės (2) |
| Kiviai (2) | Greipfrutai (2) | Persikai, įskaitant nektarinus ir panašius hibridus (2) |
| Žiediniai kopūstai (2) | Baklažanai (2) | Iš vynuogių pagamintas vynas (raudonas arba baltas) (Jeigu konkretus vyno perdirbimo koeficientas nenurodytas, valstybių narių prašoma nurodyti naudotus vyno perdirbimo koeficientus nacionalinėje suvestinėje ataskaitoje.) |
| Svogūnai (2) | Brokoliniai kopūstai (2) | Salotos (2) |
| Morkos (2) | Melionai (2) | Gūžiniai kopūstai (2) |
| Bulvės (2) | Auginamieji grybai (2) | Pomidorai (2) |
| Pupelės (džiovintos) (2) | Paprikos (2) | Špinatai (2) |
| Rugių grūdai (3) | Kviečių grūdai (3) | Avižų grūdai (3)
   (4) |
| Rudieji (lukštenti) ryžiai – žaliaviniai ryžiai, nuo kurių pašalinta luobelė (5) | Grynas alyvuogių aliejus (Jeigu konkretus aliejaus perdirbimo koeficientas nenurodytas, valstybių narių prašoma nurodyti naudotus vyno perdirbimo koeficientus nacionalinėje suvestinėje ataskaitoje.) | Miežių grūdai (3)
   (6) |

2020

2021

2022

a)

b)

c)

Apelsinai (2)

Valgomosios vynuogės (2)

Obuoliai (2)

Kriaušės (2)

Bananai (2)

Braškės (2)

Kiviai (2)

Greipfrutai (2)

Persikai, įskaitant nektarinus ir panašius hibridus (2)

Žiediniai kopūstai (2)

Baklažanai (2)

Iš vynuogių pagamintas vynas (raudonas arba baltas) (Jeigu konkretus vyno perdirbimo koeficientas nenurodytas, valstybių narių prašoma nurodyti naudotus vyno perdirbimo koeficientus nacionalinėje suvestinėje ataskaitoje.)

Svogūnai (2)

Brokoliniai kopūstai (2)

Salotos (2)

Morkos (2)

Melionai (2)

Gūžiniai kopūstai (2)

Bulvės (2)

Auginamieji grybai (2)

Pomidorai (2)

Pupelės (džiovintos) (2)

Paprikos (2)

Špinatai (2)

Rugių grūdai (3)

Kviečių grūdai (3)

Avižų grūdai (3)
   (4)

Rudieji (lukštenti) ryžiai – žaliaviniai ryžiai, nuo kurių pašalinta luobelė (5)

Grynas alyvuogių aliejus (Jeigu konkretus aliejaus perdirbimo koeficientas nenurodytas, valstybių narių prašoma nurodyti naudotus vyno perdirbimo koeficientus nacionalinėje suvestinėje ataskaitoje.)

Miežių grūdai (3)
   (6)

B dalis. Gyvūniniai produktai (1), kurių mėginiai turi būti paimti 2020, 2021 ir 2022 m.

| 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| f) | d) | e) |
| Naminių paukščių riebalai (2) (7) | Galvijų riebalai (2) (7) | Karvių pienas (8) |
| Galvijų kepenys (2) | Vištų kiaušiniai (2) (9) | Kiauliniai riebalai (2) (7) |

2020

2021

2022

f)

d)

e)

Naminių paukščių riebalai (2) (7)

Galvijų riebalai (2) (7)

Karvių pienas (8)

Galvijų kepenys (2)

Vištų kiaušiniai (2) (9)

Kiauliniai riebalai (2) (7)

C dalis. Pesticidų ir produktų deriniai, kurie turi būti stebimi augaliniuose produktuose ir ant jų

| | 2020 | 2021 | 2022 | Paaiškinimai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,4-D | a) | b) | c) | 2020 m. tiriama tik apelsinuose, žiediniuose kopūstuose, ruduosiuose ryžiuose ir džiovintose pupelėse; 2021 m. – greipfrutuose, valgomosiose vynuogėse, baklažanuose ir brokoliniuose kopūstuose; 2022 m. – salotose, špinatuose ir pomidoruose. |
| 2-fenilfenolis | a) | b) | c) | |
| Abamektinas | a) | b) | c) | |
| Acefatas | a) | b) | c) | |
| Acetamipridas | a) | b) | c) | |
| Akrinatrinas | a) | b) | c) | |
| Aldikarbas | a) | b) | c) | |
| Aldrinas ir dieldrinas | a) | b) | c) | |
| Ametoktradinas | a) | b) | c) | |
| Metilazinfosas | a) | b) | c) | |
| Azoksitrobinas | a) | b) | c) | |
| Bifentrinas | a) | b) | c) | |
| Bifenilas | a) | b) | c) | |
| Bitertanolis | a) | b) | c) | |
| Boskalidas | a) | b) | c) | |
| Bromido jonai | a) | b) | c) | 2020 m. tiriama tik ruduosiuose ryžiuose; 2021 m. – paprikose; 2022 m. – salotose ir pomidoruose. |
| Brompropilatas | a) | b) | c) | |
| Bupirimatas | a) | b) | c) | |
| Buprofezinas | a) | b) | c) | |
| Kaptanas | a) | b) | c) | |
| Karbarilas | a) | b) | c) | |
| Karbendazimas ir benomilas | a) | b) | c) | |
| Karbofuranas | a) | b) | c) | |
| Chlorantraniliprolas | a) | b) | c) | |
| Chlorfenapiras | a) | b) | c) | |
| Chlormekvatas | a) | b) | c) | 2020 m. tiriama tik morkose, kriaušėse, rugiuose ir ruduosiuose ryžiuose; 2021 m. – baklažanuose, valgomosiose vynuogėse, auginamuosiuose grybuose ir kviečiuose; 2022 m. – pomidoruose ir avižose. |
| Chlortalonilas | a) | b) | c) | |
| Chlorprofamas | a) | b) | c) | |
| Chlorpirifosas | a) | b) | c) | |
| Metilchlorpirifosas | a) | b) | c) | |
| Klofentezinas | a) | b) | c) | Tiriama visuose išvardytuose produktuose ir ant jų, išskyrus grūdus. |
| Klotianidinas | a) | b) | c) | |
| Ciazofamidas | a) | b) | c) | |
| Ciflufenamidas | a) | b) | c) | |
| Ciflutrinas | a) | b) | c) | |
| Cimoksanilas | a) | b) | c) | |
| Cipermetrinas | a) | b) | c) | |
| Ciprokonazolis | a) | b) | c) | |
| Ciprodinilas | a) | b) | c) | |
| Ciromazinas | a) | b) | c) | 2020 m. tiriama tik bulvėse, svogūnuose ir morkose; 2021 m. – baklažanuose, paprikose, melionuose ir auginamuosiuose grybuose; 2022 m. – salotose ir pomidoruose. |
| Deltametrinas | a) | b) | c) | |
| Diazinonas | a) | b) | c) | |
| Dichlorvosas | a) | b) | c) | |
| Dikloranas | a) | b) | c) | |
| Dikofolas | a) | b) | c) | Tiriama visuose išvardytuose produktuose ir ant jų, išskyrus grūdus. |
| Dietofenkarbas | a) | b) | c) | |
| Difenokonazolas | a) | b) | c) | |
| Diflubenzuronas | a) | b) | c) | |
| Dimetoatas | a) | b) | c) | |
| Dimetomorfas | a) | b) | c) | |
| Dinikonazolas | a) | b) | c) | |
| Difenilaminas | a) | b) | c) | |
| Ditianonas | a) | b) | c) | 2020 m. tiriama tik kriaušėse ir ruduosiuose ryžiuose; 2021 m. – valgomosiose vynuogėse; 2022 m. – obuoliuose ir persikuose. |
| Ditiokarbamatai | a) | b) | c) | Tiriama visuose išvardytuose produktuose ir ant jų, išskyrus brokolinius kopūstus, žiedinius kopūstus, gūžinius kopūstus, alyvuogių aliejų, vyną ir svogūnus. |
| Dodinas | a) | b) | c) | |
| Emamektino benzoatas B1a, išreikštas kaip emamektinas | a) | b) | c) | |
| Endosulfanas | a) | b) | c) | |
| Epoksikonazolas | a) | b) | c) | |
| Etefonas | a) | b) | c) | 2020 m. tiriama tik apelsinuose ir kriaušėse; 2021 m. – paprikose, kviečiuose ir valgomosiose vynuogėse; 2022 m. – obuoliuose, persikuose, pomidoruose ir vyne. |
| Etionas | a) | b) | c) | |
| Etirimolis | a) | b) | c) | Tiriama visuose išvardytuose produktuose ir ant jų, išskyrus grūdus. |
| Etofenproksas | a) | b) | c) | |
| Etoksazolis | a) | b) | c) | |
| Famoksadonas | a) | b) | c) | |
| Fenamidonas | a) | b) | c) | |
| Fenamifosas | a) | b) | c) | |
| Fenarimolis | a) | b) | c) | Tiriama visuose išvardytuose produktuose ir ant jų, išskyrus grūdus. |
| Fenazakvinas | a) | b) | c) | Tiriama visuose išvardytuose produktuose ir ant jų, išskyrus grūdus. |
| Fenbukonazolas | a) | b) | c) | |
| Fenbutatino oksidas | a) | b) | c) | 2020 m. tiriama tik apelsinuose ir kriaušėse; 2021 m. – baklažanuose, greipfrutuose, paprikose ir valgomosiose vynuogėse; 2022 m. – obuoliuose, braškėse, persikuose, pomidoruose ir vyne. |
| Fenheksamidas | a) | b) | c) | |
| Fenitrotionas | a) | b) | c) | |
| Fenoksikarbas | a) | b) | c) | |
| Fenpropatrinas | a) | b) | c) | |
| Fenpropidinas | a) | b) | c) | |
| Fenpropimorfas | a) | b) | c) | |
| Fenpirazaminas | a) | b) | c) | |
| Fenpiroksimatas | a) | b) | c) | |
| Fentionas | a) | b) | c) | |
| Fenvaleratas | a) | b) | c) | |
| Fipronilas | a) | b) | c) | |
| Flonikamidas | a) | b) | c) | |
| p-fluazifopas | a) | b) | c) | 2020 m. tiriama tik žiediniuose kopūstuose, džiovintose pupelėse, bulvėse ir morkose; 2021 m. – baklažanuose, brokoliniuose kopūstuose, paprikose ir kviečiuose; 2022 m. – braškėse, gūžiniuose kopūstuose, salotose, špinatuose ir pomidoruose. |
| Flubendiamidas | a) | b) | c) | |
| Fludioksonilas | a) | b) | c) | |
| Flufenoksuronas | a) | b) | c) | |
| Fluopikolidas | a) | b) | c) | |
| Fluopiramas | a) | b) | c) | |
| Flukvinkonazolas | a) | b) | c) | |
| Flusilazolas | a) | b) | c) | |
| Flutriafolas | a) | b) | c) | |
| Fluksapiroksadas | a) | b) | c) | |
| Folpetas | a) | b) | c) | |
| Formetanatas | a) | b) | c) | |
| Fostiazatas | a) | b) | c) | |
| Glifosatas | a) | b) | c) | |
| Haloksifopas, įskaitant haloksifopą-P | a) | b) | c) | 2020 m. tiriama tik džiovintose pupelėse; 2021 m. – brokoliniuose kopūstuose, greipfrutuose, paprikose ir kviečiuose; 2022 m. – braškėse ir gūžiniuose kopūstuose. |
| Heksakonazolas | a) | b) | c) | |
| Heksitiazoksas | a) | b) | c) | Tiriama visuose išvardytuose produktuose ir ant jų, išskyrus grūdus. |
| Imazalilas | a) | b) | c) | |
| Imidaklopridas | a) | b) | c) | |
| Indoksakarbas | a) | b) | c) | |
| Iprodionas | a) | b) | c) | |
| Iprovalikarbas | a) | b) | c) | |
| Izokarbofosas | a) | b) | c) | |
| Izoprotiolanas | a) | | | 2020 m. tiriama tik ruduosiuose ryžiuose. 2021 ir 2022 m. ši medžiaga neturi būti tiriama produktuose ir ant jų. |
| Metilkrezoksimas | a) | b) | c) | |
| Lambda-cihalotrinas | a) | b) | c) | |
| Linuronas | a) | b) | c) | |
| Lufenuronas | a) | b) | c) | |
| Malationas | a) | b) | c) | |
| Mandipropamidas | a) | b) | c) | |
| Mepanipirimas | a) | b) | c) | |
| Mepikvatas | a) | b) | c) | 2020 m. tiriama tik kriaušėse, rugiuose ir ruduosiuose ryžiuose; 2021 m. – auginamuosiuose grybuose ir kviečiuose; 2022 m. – miežiuose ir avižose. |
| Metalaksilas ir metalaksilas-M | a) | b) | c) | |
| Metamidofosas | a) | b) | c) | |
| Metidationas | a) | b) | c) | |
| Metiokarbas | a) | b) | c) | |
| Metomilas | a) | b) | c) | |
| Metoksifenozidas | a) | b) | c) | |
| Metrafenonas | a) | b) | c) | |
| Monokrotofosas | a) | b) | c) | |
| Miklobutanilas | a) | b) | c) | |
| Ometoatas | a) | b) | c) | |
| Oksadiksilas | a) | b) | c) | |
| Oksamilas | a) | b) | c) | |
| Metiloksidemetonas | a) | b) | c) | |
| Paklobutrazolas | a) | b) | c) | |
| Metilparationas | a) | b) | c) | |
| Penkonazolas | a) | b) | c) | |
| Pencikuronas | a) | b) | c) | |
| Pendimetalinas | a) | b) | c) | |
| Permetrinas | a) | b) | c) | |
| Fosmetas | a) | b) | c) | |
| Pirimikarbas | a) | b) | c) | |
| Metilpirimifosas | a) | b) | c) | |
| Procimidonas | a) | b) | c) | |
| Profenofosas | a) | b) | c) | |
| Propamokarbas | a) | b) | c) | 2020 m. tiriama tik morkose, žiediniuose kopūstuose, svogūnuose ir bulvėse; 2021 m. – valgomosiose vynuogėse, melionuose, baklažanuose, brokoliniuose kopūstuose, paprikose ir kviečiuose; 2022 m. – braškėse, gūžiniuose kopūstuose, špinatuose, salotose, pomidoruose ir miežiuose. |
| Propargitas | a) | b) | c) | |
| Propikonazolas | a) | b) | c) | |
| Propizamidas | a) | b) | c) | |
| Prokvinazidas | a) | b) | c) | |
| Prosulfokarbas | a) | b) | c) | |
| Protiokonazolas | a) | b) | c) | 2020 m. tiriama tik morkose, svogūnuose, rugiuose ir ruduosiuose ryžiuose; 2021 m. – paprikose ir kviečiuose; 2022 m. – gūžiniuose kopūstuose, salotose, pomidoruose, avižose ir miežiuose. |
| Pimetrozinas | | b) | c) | 2020 m. ši medžiaga neturi būti tiriama produktuose ir ant jų; 2021 m. tiriama tik baklažanuose, melionuose ir paprikose; 2022 m. – gūžiniuose kopūstuose, salotose, braškėse, špinatuose ir pomidoruose. |
| Piraklostrobinas | a) | b) | c) | |
| Piridabenas | a) | b) | c) | |
| Pirimetanilas | a) | b) | c) | |
| Piriproksifenas | a) | b) | c) | |
| Chinoksifenas | a) | b) | c) | |
| Spinozadas | a) | b) | c) | |
| Spirodiklofenas | a) | b) | c) | |
| Spiromezifenas | a) | b) | c) | |
| Spiroksaminas | a) | b) | c) | |
| Spirotetramatas | a) | b) | c) | |
| Tau-fluvalinatas | a) | b) | c) | |
| Tebukonazolas | a) | b) | c) | |
| Tebufenozidas | a) | b) | c) | |
| Tebufenpiradas | a) | b) | c) | Tiriama visuose išvardytuose produktuose ir ant jų, išskyrus grūdus. |
| Teflubenzuronas | a) | b) | c) | |
| Teflutrinas | a) | b) | c) | |
| Terbutilazinas | a) | b) | c) | |
| Tetrakonazolas | a) | b) | c) | |
| Tetradifonas | a) | b) | c) | Tiriama visuose išvardytuose produktuose ir ant jų, išskyrus grūdus. |
| Tiabendazolas | a) | b) | c) | |
| Tiaklopridas | a) | b) | c) | |
| Tiametoksamas | a) | b) | c) | |
| Metiltiofanatas | a) | b) | c) | |
| Metiltolklofosas | a) | b) | c) | |
| Triadimefonas | a) | b) | c) | |
| Triadimenolis | a) | b) | c) | |
| Tiodikarbas | a) | b) | c) | |
| Triazofosas | a) | b) | c) | |
| Triciklazolas | a) | b) | c) | Tiriama tik ryžiuose. |
| Trifloksistrobinas | a) | b) | c) | |
| Triflumuronas | a) | b) | c) | |
| Vinklozolinas | a) | b) | c) | |

2020

2021

2022

Paaiškinimai

2,4-D

a)

b)

c)

2020 m. tiriama tik apelsinuose, žiediniuose kopūstuose, ruduosiuose ryžiuose ir džiovintose pupelėse; 2021 m. – greipfrutuose, valgomosiose vynuogėse, baklažanuose ir brokoliniuose kopūstuose; 2022 m. – salotose, špinatuose ir pomidoruose.

2-fenilfenolis

a)

b)

c)

Abamektinas

a)

b)

c)

Acefatas

a)

b)

c)

Acetamipridas

a)

b)

c)

Akrinatrinas

a)

b)

c)

Aldikarbas

a)

b)

c)

Aldrinas ir dieldrinas

a)

b)

c)

Ametoktradinas

a)

b)

c)

Metilazinfosas

a)

b)

c)

Azoksitrobinas

a)

b)

c)

Bifentrinas

a)

b)

c)

Bifenilas

a)

b)

c)

Bitertanolis

a)

b)

c)

Boskalidas

a)

b)

c)

Bromido jonai

a)

b)

c)

2020 m. tiriama tik ruduosiuose ryžiuose; 2021 m. – paprikose; 2022 m. – salotose ir pomidoruose.

Brompropilatas

a)

b)

c)

Bupirimatas

a)

b)

c)

Buprofezinas

a)

b)

c)

Kaptanas

a)

b)

c)

Karbarilas

a)

b)

c)

Karbendazimas ir benomilas

a)

b)

c)

Karbofuranas

a)

b)

c)

Chlorantraniliprolas

a)

b)

c)

Chlorfenapiras

a)

b)

c)

Chlormekvatas

a)

b)

c)

2020 m. tiriama tik morkose, kriaušėse, rugiuose ir ruduosiuose ryžiuose; 2021 m. – baklažanuose, valgomosiose vynuogėse, auginamuosiuose grybuose ir kviečiuose; 2022 m. – pomidoruose ir avižose.

Chlortalonilas

a)

b)

c)

Chlorprofamas

a)

b)

c)

Chlorpirifosas

a)

b)

c)

Metilchlorpirifosas

a)

b)

c)

Klofentezinas

a)

b)

c)

Tiriama visuose išvardytuose produktuose ir ant jų, išskyrus grūdus.

Klotianidinas

a)

b)

c)

Ciazofamidas

a)

b)

c)

Ciflufenamidas

a)

b)

c)

Ciflutrinas

a)

b)

c)

Cimoksanilas

a)

b)

c)

Cipermetrinas

a)

b)

c)

Ciprokonazolis

a)

b)

c)

Ciprodinilas

a)

b)

c)

Ciromazinas

a)

b)

c)

2020 m. tiriama tik bulvėse, svogūnuose ir morkose; 2021 m. – baklažanuose, paprikose, melionuose ir auginamuosiuose grybuose; 2022 m. – salotose ir pomidoruose.

Deltametrinas

a)

b)

c)

Diazinonas

a)

b)

c)

Dichlorvosas

a)

b)

c)

Dikloranas

a)

b)

c)

Dikofolas

a)

b)

c)

Tiriama visuose išvardytuose produktuose ir ant jų, išskyrus grūdus.

Dietofenkarbas

a)

b)

c)

Difenokonazolas

a)

b)

c)

Diflubenzuronas

a)

b)

c)

Dimetoatas

a)

b)

c)

Dimetomorfas

a)

b)

c)

Dinikonazolas

a)

b)

c)

Difenilaminas

a)

b)

c)

Ditianonas

a)

b)

c)

2020 m. tiriama tik kriaušėse ir ruduosiuose ryžiuose; 2021 m. – valgomosiose vynuogėse; 2022 m. – obuoliuose ir persikuose.

Ditiokarbamatai

a)

b)

c)

Tiriama visuose išvardytuose produktuose ir ant jų, išskyrus brokolinius kopūstus, žiedinius kopūstus, gūžinius kopūstus, alyvuogių aliejų, vyną ir svogūnus.

Dodinas

a)

b)

c)

Emamektino benzoatas B1a, išreikštas kaip emamektinas

a)

b)

c)

Endosulfanas

a)

b)

c)

Epoksikonazolas

a)

b)

c)

Etefonas

a)

b)

c)

2020 m. tiriama tik apelsinuose ir kriaušėse; 2021 m. – paprikose, kviečiuose ir valgomosiose vynuogėse; 2022 m. – obuoliuose, persikuose, pomidoruose ir vyne.

Etionas

a)

b)

c)

Etirimolis

a)

b)

c)

Tiriama visuose išvardytuose produktuose ir ant jų, išskyrus grūdus.

Etofenproksas

a)

b)

c)

Etoksazolis

a)

b)

c)

Famoksadonas

a)

b)

c)

Fenamidonas

a)

b)

c)

Fenamifosas

a)

b)

c)

Fenarimolis

a)

b)

c)

Tiriama visuose išvardytuose produktuose ir ant jų, išskyrus grūdus.

Fenazakvinas

a)

b)

c)

Tiriama visuose išvardytuose produktuose ir ant jų, išskyrus grūdus.

Fenbukonazolas

a)

b)

c)

Fenbutatino oksidas

a)

b)

c)

2020 m. tiriama tik apelsinuose ir kriaušėse; 2021 m. – baklažanuose, greipfrutuose, paprikose ir valgomosiose vynuogėse; 2022 m. – obuoliuose, braškėse, persikuose, pomidoruose ir vyne.

Fenheksamidas

a)

b)

c)

Fenitrotionas

a)

b)

c)

Fenoksikarbas

a)

b)

c)

Fenpropatrinas

a)

b)

c)

Fenpropidinas

a)

b)

c)

Fenpropimorfas

a)

b)

c)

Fenpirazaminas

a)

b)

c)

Fenpiroksimatas

a)

b)

c)

Fentionas

a)

b)

c)

Fenvaleratas

a)

b)

c)

Fipronilas

a)

b)

c)

Flonikamidas

a)

b)

c)

p-fluazifopas

a)

b)

c)

2020 m. tiriama tik žiediniuose kopūstuose, džiovintose pupelėse, bulvėse ir morkose; 2021 m. – baklažanuose, brokoliniuose kopūstuose, paprikose ir kviečiuose; 2022 m. – braškėse, gūžiniuose kopūstuose, salotose, špinatuose ir pomidoruose.

Flubendiamidas

a)

b)

c)

Fludioksonilas

a)

b)

c)

Flufenoksuronas

a)

b)

c)

Fluopikolidas

a)

b)

c)

Fluopiramas

a)

b)

c)

Flukvinkonazolas

a)

b)

c)

Flusilazolas

a)

b)

c)

Flutriafolas

a)

b)

c)

Fluksapiroksadas

a)

b)

c)

Folpetas

a)

b)

c)

Formetanatas

a)

b)

c)

Fostiazatas

a)

b)

c)

Glifosatas

a)

b)

c)

Haloksifopas, įskaitant haloksifopą-P

a)

b)

c)

2020 m. tiriama tik džiovintose pupelėse; 2021 m. – brokoliniuose kopūstuose, greipfrutuose, paprikose ir kviečiuose; 2022 m. – braškėse ir gūžiniuose kopūstuose.

Heksakonazolas

a)

b)

c)

Heksitiazoksas

a)

b)

c)

Tiriama visuose išvardytuose produktuose ir ant jų, išskyrus grūdus.

Imazalilas

a)

b)

c)

Imidaklopridas

a)

b)

c)

Indoksakarbas

a)

b)

c)

Iprodionas

a)

b)

c)

Iprovalikarbas

a)

b)

c)

Izokarbofosas

a)

b)

c)

Izoprotiolanas

a)

2020 m. tiriama tik ruduosiuose ryžiuose. 2021 ir 2022 m. ši medžiaga neturi būti tiriama produktuose ir ant jų.

Metilkrezoksimas

a)

b)

c)

Lambda-cihalotrinas

a)

b)

c)

Linuronas

a)

b)

c)

Lufenuronas

a)

b)

c)

Malationas

a)

b)

c)

Mandipropamidas

a)

b)

c)

Mepanipirimas

a)

b)

c)

Mepikvatas

a)

b)

c)

2020 m. tiriama tik kriaušėse, rugiuose ir ruduosiuose ryžiuose; 2021 m. – auginamuosiuose grybuose ir kviečiuose; 2022 m. – miežiuose ir avižose.

Metalaksilas ir metalaksilas-M

a)

b)

c)

Metamidofosas

a)

b)

c)

Metidationas

a)

b)

c)

Metiokarbas

a)

b)

c)

Metomilas

a)

b)

c)

Metoksifenozidas

a)

b)

c)

Metrafenonas

a)

b)

c)

Monokrotofosas

a)

b)

c)

Miklobutanilas

a)

b)

c)

Ometoatas

a)

b)

c)

Oksadiksilas

a)

b)

c)

Oksamilas

a)

b)

c)

Metiloksidemetonas

a)

b)

c)

Paklobutrazolas

a)

b)

c)

Metilparationas

a)

b)

c)

Penkonazolas

a)

b)

c)

Pencikuronas

a)

b)

c)

Pendimetalinas

a)

b)

c)

Permetrinas

a)

b)

c)

Fosmetas

a)

b)

c)

Pirimikarbas

a)

b)

c)

Metilpirimifosas

a)

b)

c)

Procimidonas

a)

b)

c)

Profenofosas

a)

b)

c)

Propamokarbas

a)

b)

c)

2020 m. tiriama tik morkose, žiediniuose kopūstuose, svogūnuose ir bulvėse; 2021 m. – valgomosiose vynuogėse, melionuose, baklažanuose, brokoliniuose kopūstuose, paprikose ir kviečiuose; 2022 m. – braškėse, gūžiniuose kopūstuose, špinatuose, salotose, pomidoruose ir miežiuose.

Propargitas

a)

b)

c)

Propikonazolas

a)

b)

c)

Propizamidas

a)

b)

c)

Prokvinazidas

a)

b)

c)

Prosulfokarbas

a)

b)

c)

Protiokonazolas

a)

b)

c)

2020 m. tiriama tik morkose, svogūnuose, rugiuose ir ruduosiuose ryžiuose; 2021 m. – paprikose ir kviečiuose; 2022 m. – gūžiniuose kopūstuose, salotose, pomidoruose, avižose ir miežiuose.

Pimetrozinas

b)

c)

2020 m. ši medžiaga neturi būti tiriama produktuose ir ant jų; 2021 m. tiriama tik baklažanuose, melionuose ir paprikose; 2022 m. – gūžiniuose kopūstuose, salotose, braškėse, špinatuose ir pomidoruose.

Piraklostrobinas

a)

b)

c)

Piridabenas

a)

b)

c)

Pirimetanilas

a)

b)

c)

Piriproksifenas

a)

b)

c)

Chinoksifenas

a)

b)

c)

Spinozadas

a)

b)

c)

Spirodiklofenas

a)

b)

c)

Spiromezifenas

a)

b)

c)

Spiroksaminas

a)

b)

c)

Spirotetramatas

a)

b)

c)

Tau-fluvalinatas

a)

b)

c)

Tebukonazolas

a)

b)

c)

Tebufenozidas

a)

b)

c)

Tebufenpiradas

a)

b)

c)

Tiriama visuose išvardytuose produktuose ir ant jų, išskyrus grūdus.

Teflubenzuronas

a)

b)

c)

Teflutrinas

a)

b)

c)

Terbutilazinas

a)

b)

c)

Tetrakonazolas

a)

b)

c)

Tetradifonas

a)

b)

c)

Tiriama visuose išvardytuose produktuose ir ant jų, išskyrus grūdus.

Tiabendazolas

a)

b)

c)

Tiaklopridas

a)

b)

c)

Tiametoksamas

a)

b)

c)

Metiltiofanatas

a)

b)

c)

Metiltolklofosas

a)

b)

c)

Triadimefonas

a)

b)

c)

Triadimenolis

a)

b)

c)

Tiodikarbas

a)

b)

c)

Triazofosas

a)

b)

c)

Triciklazolas

a)

b)

c)

Tiriama tik ryžiuose.

Trifloksistrobinas

a)

b)

c)

Triflumuronas

a)

b)

c)

Vinklozolinas

a)

b)

c)

D dalis. Pesticidų ir produktų deriniai, kurie turi būti stebimi gyvūniniuose produktuose ir ant jų

| | 2020 | 2021 | 2022 | Paaiškinimai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aldrinas ir dieldrinas | f) | d) | e) | |
| Bifentrinas | f) | d) | e) | |
| Chlordanas | f) | d) | e) | |
| Chlorpirifosas | f) | d) | e) | |
| Metilchlorpirifosas | f) | d) | e) | |
| Cipermetrinas | f) | d) | e) | |
| DDT | f) | d) | e) | |
| Deltametrinas | f) | d) | e) | |
| Diazinonas | f) | d) | e) | |
| Endosulfanas | f) | d) | e) | |
| Famoksadonas | f) | d) | e) | |
| Fenvaleratas | f) | d) | e) | |
| Fipronilas | f) | d) | e) | |
| Glifosatas | f) | d) | e) | |
| Heptachloras | f) | d) | e) | |
| Heksachlorbenzenas | f) | d) | e) | |
| Heksachlorcikloheksanas (HCH, alfa izomeras) | f) | d) | e) | |
| Heksachlorcikloheksanas (HCH, beta izomeras) | f) | d) | e) | |
| Indoksakarbas | | | e) | 2022 m. tiriama tik piene. |
| Lindanas | f) | d) | e) | |
| Metoksichloras | f) | d) | e) | |
| Parationas | f) | d) | e) | |
| Permetrinas | f) | d) | e) | |
| Metilpirimifosas | f) | d) | e) | |

2020

2021

2022

Paaiškinimai

Aldrinas ir dieldrinas

f)

d)

e)

Bifentrinas

f)

d)

e)

Chlordanas

f)

d)

e)

Chlorpirifosas

f)

d)

e)

Metilchlorpirifosas

f)

d)

e)

Cipermetrinas

f)

d)

e)

DDT

f)

d)

e)

Deltametrinas

f)

d)

e)

Diazinonas

f)

d)

e)

Endosulfanas

f)

d)

e)

Famoksadonas

f)

d)

e)

Fenvaleratas

f)

d)

e)

Fipronilas

f)

d)

e)

Glifosatas

f)

d)

e)

Heptachloras

f)

d)

e)

Heksachlorbenzenas

f)

d)

e)

Heksachlorcikloheksanas (HCH, alfa izomeras)

f)

d)

e)

Heksachlorcikloheksanas (HCH, beta izomeras)

f)

d)

e)

Indoksakarbas

e)

2022 m. tiriama tik piene.

Lindanas

f)

d)

e)

Metoksichloras

f)

d)

e)

Parationas

f)

d)

e)

Permetrinas

f)

d)

e)

Metilpirimifosas

f)

d)

e)

---

(1)  Dėl tirtinų žaliavinių produktų: produktų dalys, kurioms taikoma DLK, tiriamos dėl pagrindinių grupės arba pogrupio produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 396/2005 I priedo A dalyje, išskyrus atvejus, kai nurodyta kitaip.

(2)  Tiriami neperdirbti produktai. Imant mėginius iš užšaldytų produktų, jei taikoma, nurodomas perdirbimo koeficientas.

(3)  Jeigu nėra pakankamai rugių, kviečių, avižų ar miežių grūdų mėginių, galima tirti viso grūdo rugių, kviečių, avižų ar miežių miltus; tokiu atveju nurodomas perdirbimo koeficientas.

(4)  Jeigu nėra pakankamai avižų grūdų mėginių, reikiamo avižų grūdų mėginių skaičiaus dalį, kurios nebuvo galima paimti, galima pridėti prie miežių grūdų mėginių skaičiaus; dėl to sumažėja avižų grūdų mėginių skaičius ir proporcingai padidėja miežių grūdų mėginių skaičius.

(5)  Jei reikia, taip pat galima tirti poliruotų ryžių grūdus. Turi būti pranešta EFSA, ar buvo tirti poliruoti ar lukštenti ryžiai. Jei buvo tirti poliruoti ryžiai, turi būti nurodytas perdirbimo koeficientas.

(6)  Jeigu nėra pakankamai miežių grūdų mėginių, reikiamo miežių grūdų mėginių skaičiaus dalį, kurios nebuvo galima paimti, galima pridėti prie avižų grūdų mėginių skaičiaus; dėl to sumažėja miežių grūdų mėginių skaičius ir proporcingai padidėja avižų grūdų mėginių skaičius.

(7)  Taip pat gali būti imami mėsos mėginiai pagal Direktyvos 2002/63/EB priedo 3 lentelę.

(8)  Tiriamas šviežias (neperdirbtas) pienas, įskaitant šaldytą, pasterizuotą, termiškai apdorotą, sterilizuotą ar filtruotą pieną.

(9)  Tiriami sveiki kiaušiniai be lukštų.

---

II PRIEDAS

1 straipsnyje nurodytas mėginių skaičius

| 1) | Mėginių, kurie turi būti paimti iš kiekvieno produkto ir ištirti dėl I priede išvardytų pesticidų kiekvienoje valstybėje narėje, skaičius nurodytas 5 punkte pateiktoje lentelėje. |
| --- | --- |

1)

| 2) | 2020 m. kiekvienoje valstybėje narėje imami ir tiriami ne tik 5 punkte pateiktoje lentelėje nurodyti mėginiai, bet ir penki pradinio maitinimo kūdikių mišinių mėginiai ir penki tolesnio maitinimo kūdikių mišinių mėginiai.
  2021 m. kiekvienoje valstybėje narėje imami ir tiriami ne tik minėtoje lentelėje nurodyti mėginiai, bet ir dešimt perdirbto grūdinio kūdikių maisto mėginių.
  2022 m. kiekvienoje valstybėje narėje imami ir tiriami ne tik minėtoje lentelėje nurodyti mėginiai, bet ir dešimt kūdikiams ir mažiems vaikams skirto kūdikių maisto mėginių, išskyrus pradinio maitinimo kūdikių mišinius, tolesnio maitinimo kūdikių mišinius ir perdirbtą grūdinį kūdikių maistą. |
| --- | --- |

2)

2021 m. kiekvienoje valstybėje narėje imami ir tiriami ne tik minėtoje lentelėje nurodyti mėginiai, bet ir dešimt perdirbto grūdinio kūdikių maisto mėginių.

2022 m. kiekvienoje valstybėje narėje imami ir tiriami ne tik minėtoje lentelėje nurodyti mėginiai, bet ir dešimt kūdikiams ir mažiems vaikams skirto kūdikių maisto mėginių, išskyrus pradinio maitinimo kūdikių mišinius, tolesnio maitinimo kūdikių mišinius ir perdirbtą grūdinį kūdikių maistą.

| 3) | Pagal 5 punkte pateiktą lentelę iš ekologinio ūkio produktų, jei yra, imamas mėginių skaičius, proporcingai atitinkantis ekologiškų produktų rinkos dalį kiekvienoje valstybėje narėje; mažiausiai vienas mėginys. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Valstybės narės, taikančios kelių medžiagų liekanų nustatymo metodus, gali taikyti kokybinius atrankinės patikros metodus iki 15 % mėginių, kurie turi būti paimti ir ištirti pagal 5 punkte pateiktą lentelę. Jei valstybė narė taiko kokybinius atrankinės patikros metodus, likusius mėginius ji tiria naudodama kiekybinius kelių medžiagų liekanų nustatymo metodus.
  Jei kokybinės atrankinės patikros rezultatai yra teigiami, valstybės narės, siekdamos įvertinti duomenis, taiko įprastinį tikslinį metodą. |
| --- | --- |

4)

Jei kokybinės atrankinės patikros rezultatai yra teigiami, valstybės narės, siekdamos įvertinti duomenis, taiko įprastinį tikslinį metodą.

| 5) | Mažiausias kiekvienoje valstybėje narėje imamų ir tiriamų kiekvieno produkto mėginių skaičius:









  Valstybė narė | Mėginiai | | Valstybė narė | Mėginiai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 12 | | LU | 12 |
| |
| BG | 12 | | HU | 12 |
| |
| CZ | 12 | | MT | 12 |
| |
| DK | 12 | | NL | 18 |
| |
| DE | 97 | | AT | 12 |
| |
| EE | 12 | | PL | 47 |
| |
| EL | 12 | | PT | 12 |
| |
| ES | 50 | | RO | 20 |
| |
| FR | 71 | | SI | 12 |
| |
| IE | 12 | | SK | 12 |
| |
| IT | 69 | | FI | 12 |
| |
| CY | 12 | | SE | 12 |
| |
| LV | 12 | | UK | 71 |
| |
| LT | 12 | | HR | 12 |
| |
| BENDRAS MĖGINIŲ SKAIČIUS: 683 |

5)

Valstybė narė

Mėginiai

Valstybė narė

Mėginiai

BE

12

LU

12

BG

12

HU

12

CZ

12

MT

12

DK

12

NL

18

DE

97

AT

12

EE

12

PL

47

EL

12

PT

12

ES

50

RO

20

FR

71

SI

12

IE

12

SK

12

IT

69

FI

12

CY

12

SE

12

LV

12

UK

71

LT

12

HR

12

BENDRAS MĖGINIŲ SKAIČIUS: 683

---

REKOMENDACIJOS

| 2019 3 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 88/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 3 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 88/42

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2019/534

2019 m. kovo 26 d.

5G tinklų kibernetinis saugumas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisija pripažįsta, kad 5-osios kartos (5G) tinklų technologijų diegimas yra vienas pagrindinių veiksnių, sudarančių sąlygas teikti ateities skaitmenines paslaugas, ir vienas iš Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos prioritetų. Siekdama užtikrinti, kad nuo 2020 m. Sąjunga turėtų skaitmeninei transformacijai reikalingą ryšio infrastruktūrą, Komisija priėmė 5G veiksmų planą (1); |
| --- | --- |

(1)

Komisija pripažįsta, kad 5-osios kartos (5G) tinklų technologijų diegimas yra vienas pagrindinių veiksnių, sudarančių sąlygas teikti ateities skaitmenines paslaugas, ir vienas iš Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos prioritetų. Siekdama užtikrinti, kad nuo 2020 m. Sąjunga turėtų skaitmeninei transformacijai reikalingą ryšio infrastruktūrą, Komisija priėmė 5G veiksmų planą (1);

| (2) | 5G tinklai bus kuriami remiantis dabartinėmis 4-osios kartos (4G) tinklų technologijomis – jie suteiks galimybę teikti naujas paslaugas ir taps pagrindine didelės Sąjungos ekonomikos dalies infrastruktūra ir veikimo sąlyga. Įdiegti 5G tinklai bus pagrindas įvairioms paslaugoms, būtinoms, kad veiktų vidaus rinka ir kad būtų išlaikomos ir atliekamos visuomenei ir ekonomikai itin svarbios funkcijos (pavyzdžiai – energetikos, transporto, bankų, sveikatos ir pramoninių procesų valdymo sistemos). Skaitmeninė infrastruktūra ir 5G tinklai bus vis daugiau naudojami ir organizuojant demokratinius procesus, pavyzdžiui, rinkimus; |
| --- | --- |

(2)

5G tinklai bus kuriami remiantis dabartinėmis 4-osios kartos (4G) tinklų technologijomis – jie suteiks galimybę teikti naujas paslaugas ir taps pagrindine didelės Sąjungos ekonomikos dalies infrastruktūra ir veikimo sąlyga. Įdiegti 5G tinklai bus pagrindas įvairioms paslaugoms, būtinoms, kad veiktų vidaus rinka ir kad būtų išlaikomos ir atliekamos visuomenei ir ekonomikai itin svarbios funkcijos (pavyzdžiai – energetikos, transporto, bankų, sveikatos ir pramoninių procesų valdymo sistemos). Skaitmeninė infrastruktūra ir 5G tinklai bus vis daugiau naudojami ir organizuojant demokratinius procesus, pavyzdžiui, rinkimus;

| (3) | nuo 5G tinklų priklauso daug ypatingos svarbos paslaugų, todėl sisteminis plataus masto jų sutrikdymas turėtų itin rimtų padarinių. Taigi šiuo metu, kai kibernetinių išpuolių daugėja ir kai jie sudėtingesni nei bet kada anksčiau, 5G tinklų kibernetinio saugumo užtikrinimas yra Sąjungai strategiškai svarbus klausimas; |
| --- | --- |

(3)

nuo 5G tinklų priklauso daug ypatingos svarbos paslaugų, todėl sisteminis plataus masto jų sutrikdymas turėtų itin rimtų padarinių. Taigi šiuo metu, kai kibernetinių išpuolių daugėja ir kai jie sudėtingesni nei bet kada anksčiau, 5G tinklų kibernetinio saugumo užtikrinimas yra Sąjungai strategiškai svarbus klausimas;

| (4) | skaitmeninei ekosistemai būtini infrastruktūros objektai yra sujungti tarpusavyje, o jų ir su jais susijusių grėsmių pobūdis – tarpvalstybinis, todėl bet kokios reikšmingos 5G tinklų pažeidžiamumo problemos ir (arba) kibernetinio saugumo incidentai vienoje valstybėje narėje neigiamai paveiktų visą Sąjungą. Todėl turėtų būti numatytos priemonės, padedančios užtikrinti aukštą bendrą 5G tinklų kibernetinio saugumo lygį; |
| --- | --- |

(4)

skaitmeninei ekosistemai būtini infrastruktūros objektai yra sujungti tarpusavyje, o jų ir su jais susijusių grėsmių pobūdis – tarpvalstybinis, todėl bet kokios reikšmingos 5G tinklų pažeidžiamumo problemos ir (arba) kibernetinio saugumo incidentai vienoje valstybėje narėje neigiamai paveiktų visą Sąjungą. Todėl turėtų būti numatytos priemonės, padedančios užtikrinti aukštą bendrą 5G tinklų kibernetinio saugumo lygį;

| (5) | valstybės narės patvirtino, kad reikia imtis Sąjungos lygmens veiksmų. Europos Vadovų Taryba 2019 m. kovo 21 d. susitikimo išvadose nurodė laukianti Komisijos rekomendacijos dėl suderinto požiūrio į 5G tinklų saugumą (2); |
| --- | --- |

(5)

valstybės narės patvirtino, kad reikia imtis Sąjungos lygmens veiksmų. Europos Vadovų Taryba 2019 m. kovo 21 d. susitikimo išvadose nurodė laukianti Komisijos rekomendacijos dėl suderinto požiūrio į 5G tinklų saugumą (2);

| (6) | pagrindinis tikslas turėtų būti užtikrinti Europos suverenitetą, visapusiškai atsižvelgiant į Europos atvirumo ir tolerancijos vertybes (3). Užsienio investicijos strateginiuose sektoriuose, ypatingos svarbos turto, technologijų ir infrastruktūros įsigijimas Sąjungoje ir ypatingos svarbos įrangos tiekimas taip pat gali kelti pavojų Sąjungos saugumui; |
| --- | --- |

(6)

pagrindinis tikslas turėtų būti užtikrinti Europos suverenitetą, visapusiškai atsižvelgiant į Europos atvirumo ir tolerancijos vertybes (3). Užsienio investicijos strateginiuose sektoriuose, ypatingos svarbos turto, technologijų ir infrastruktūros įsigijimas Sąjungoje ir ypatingos svarbos įrangos tiekimas taip pat gali kelti pavojų Sąjungos saugumui;

| (7) | kaip pripažįstama bendrame komunikate „ES ir Kinija. Strateginė perspektyva“ (4), 5G tinklų kibernetinis saugumas yra labai svarbus siekiant užtikrinti Sąjungos strateginį savarankiškumą; |
| --- | --- |

(7)

kaip pripažįstama bendrame komunikate „ES ir Kinija. Strateginė perspektyva“ (4), 5G tinklų kibernetinis saugumas yra labai svarbus siekiant užtikrinti Sąjungos strateginį savarankiškumą;

| (8) | Europos Parlamento rezoliucijoje dėl grėsmių saugumui, susijusių su Kinijos technologijų plitimu Sąjungoje, Komisija ir valstybės narės taip pat raginamos imtis Sąjungos lygmens veiksmų (5); |
| --- | --- |

(8)

Europos Parlamento rezoliucijoje dėl grėsmių saugumui, susijusių su Kinijos technologijų plitimu Sąjungoje, Komisija ir valstybės narės taip pat raginamos imtis Sąjungos lygmens veiksmų (5);

| (9) | šioje rekomendacijoje 5G tinklų kibernetinio saugumo rizikos klausimas sprendžiamas pateikiant gairių dėl tinkamų nacionalinio lygmens rizikos analizės ir valdymo priemonių, dėl koordinuoto Europos rizikos vertinimo ir dėl proceso, kurio tikslas – parengti bendrą geriausių rizikos valdymo priemonių rinkinį; |
| --- | --- |

(9)

šioje rekomendacijoje 5G tinklų kibernetinio saugumo rizikos klausimas sprendžiamas pateikiant gairių dėl tinkamų nacionalinio lygmens rizikos analizės ir valdymo priemonių, dėl koordinuoto Europos rizikos vertinimo ir dėl proceso, kurio tikslas – parengti bendrą geriausių rizikos valdymo priemonių rinkinį;

| (10) | Sąjungoje sukurta stipri teisinė sistema, skirta elektroninių ryšių tinklų apsaugai užtikrinti; |
| --- | --- |

(10)

Sąjungoje sukurta stipri teisinė sistema, skirta elektroninių ryšių tinklų apsaugai užtikrinti;

| (11) | Sąjungos elektroninių ryšių srities sistema (6) skatinama konkurencija, vidaus rinkos plėtra ir ginami galutinių paslaugų gavėjų interesai, o Europos elektroninių ryšių kodeksu (7) siekiama papildomo – junglumo – tikslo, apibūdinamo šiais rezultatais: galimybių visiems Sąjungos piliečiams ir įmonėms plačiai naudotis itin didelio pralaidumo fiksuotuoju ir mobiliuoju ryšiu užtikrinimas ir plėtojimas kartu rūpinantis piliečių interesais. Direktyvoje 2002/21/EB reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, kad būtų išlaikytas viešųjų ryšių tinklų vientisumas ir saugumas ir kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus ar viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas, imtųsi techninių ir organizacinių priemonių, kad būtų tinkamai valdoma tinklų ir paslaugų saugumui kylanti rizika. Joje taip pat numatyta, kad kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos turi įgaliojimus, be kita ko, įgaliojimą duoti privalomus nurodymus, reikalingus siekiant užtikrinti tokių pareigų vykdymą; |
| --- | --- |

(11)

Sąjungos elektroninių ryšių srities sistema (6) skatinama konkurencija, vidaus rinkos plėtra ir ginami galutinių paslaugų gavėjų interesai, o Europos elektroninių ryšių kodeksu (7) siekiama papildomo – junglumo – tikslo, apibūdinamo šiais rezultatais: galimybių visiems Sąjungos piliečiams ir įmonėms plačiai naudotis itin didelio pralaidumo fiksuotuoju ir mobiliuoju ryšiu užtikrinimas ir plėtojimas kartu rūpinantis piliečių interesais. Direktyvoje 2002/21/EB reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, kad būtų išlaikytas viešųjų ryšių tinklų vientisumas ir saugumas ir kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus ar viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas, imtųsi techninių ir organizacinių priemonių, kad būtų tinkamai valdoma tinklų ir paslaugų saugumui kylanti rizika. Joje taip pat numatyta, kad kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos turi įgaliojimus, be kita ko, įgaliojimą duoti privalomus nurodymus, reikalingus siekiant užtikrinti tokių pareigų vykdymą;

| (12) | be to, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/20/EB (8) valstybėms narėms leidžiama taikyti bendrajam leidimui sąlygas, susijusias su viešųjų tinklų apsauga nuo neteisėto prisijungimo, siekiant užtikrinti pranešimų konfidencialumo apsaugą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB (9); |
| --- | --- |

(12)

be to, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/20/EB (8) valstybėms narėms leidžiama taikyti bendrajam leidimui sąlygas, susijusias su viešųjų tinklų apsauga nuo neteisėto prisijungimo, siekiant užtikrinti pranešimų konfidencialumo apsaugą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB (9);

| (13) | siekdama padėti vykdyti šias pareigas, Sąjunga sudarė keletą bendradarbiavimo organų. Tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA), Komisija, valstybės narės ir nacionalinės reguliavimo institucijos parengė nacionalinėms reguliavimo institucijoms skirtas technines gaires dėl pranešimo apie incidentus, saugumo priemonių, grėsmių ir turto (10). Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/1148 (11) įsteigta kompetentingas institucijas vienijanti bendradarbiavimo grupė (toliau – Bendradarbiavimo grupė), kurios tikslas – remti ir lengvinti bendradarbiavimą, visų pirma teikti strategines gaires dėl Reagavimo į kompiuterių saugumo incidentus tarnybų tinklo, kuris techniniu lygmeniu palengvina operatyvinį bendradarbiavimą, veiklos; |
| --- | --- |

(13)

siekdama padėti vykdyti šias pareigas, Sąjunga sudarė keletą bendradarbiavimo organų. Tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA), Komisija, valstybės narės ir nacionalinės reguliavimo institucijos parengė nacionalinėms reguliavimo institucijoms skirtas technines gaires dėl pranešimo apie incidentus, saugumo priemonių, grėsmių ir turto (10). Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/1148 (11) įsteigta kompetentingas institucijas vienijanti bendradarbiavimo grupė (toliau – Bendradarbiavimo grupė), kurios tikslas – remti ir lengvinti bendradarbiavimą, visų pirma teikti strategines gaires dėl Reagavimo į kompiuterių saugumo incidentus tarnybų tinklo, kuris techniniu lygmeniu palengvina operatyvinį bendradarbiavimą, veiklos;

| (14) | būsima Europos kibernetinio saugumo sertifikavimo sistema (12) turėtų būti viena iš pagrindinių priemonių, padedančių skatinti užtikrinti vienodą saugumo lygį. Ji turėtų suteikti galimybę rengti kibernetinio saugumo sertifikavimo schemas atsižvelgiant į aparatinės ir programinės įrangos, susijusios su 5G tinklais, naudotojų poreikius. Atsižvelgiant į ypatingą šios infrastruktūros svarbą, atitinkamų Europos kibernetinio saugumo sertifikavimo schemų, skirtų 5G tinkluose naudojamiems informacinių ir ryšių technologijų produktams, paslaugoms ir procesams, rengimas turėtų būti neatidėliotinas prioritetas. Valstybės narės ir rinkos dalyviai turėtų aktyviai dalyvauti rengiant tokias sertifikavimo schemas, be kita ko, padėti nustatyti konkrečius 5G tinklų apsaugos profilius; |
| --- | --- |

(14)

būsima Europos kibernetinio saugumo sertifikavimo sistema (12) turėtų būti viena iš pagrindinių priemonių, padedančių skatinti užtikrinti vienodą saugumo lygį. Ji turėtų suteikti galimybę rengti kibernetinio saugumo sertifikavimo schemas atsižvelgiant į aparatinės ir programinės įrangos, susijusios su 5G tinklais, naudotojų poreikius. Atsižvelgiant į ypatingą šios infrastruktūros svarbą, atitinkamų Europos kibernetinio saugumo sertifikavimo schemų, skirtų 5G tinkluose naudojamiems informacinių ir ryšių technologijų produktams, paslaugoms ir procesams, rengimas turėtų būti neatidėliotinas prioritetas. Valstybės narės ir rinkos dalyviai turėtų aktyviai dalyvauti rengiant tokias sertifikavimo schemas, be kita ko, padėti nustatyti konkrečius 5G tinklų apsaugos profilius;

| (15) | nesant suderintų Sąjungos teisės aktų, valstybės narės gali nacionaliniuose techniniuose reglamentuose, priimtuose laikantis Sąjungos teisės, nurodyti, kad tam tikra Europos kibernetinio saugumo sertifikavimo schema turėtų būti privaloma. Reikalavimą dėl Europos kibernetinio saugumo sertifikavimo schemų valstybės narės gali taikyti ir vykdydamos viešuosius pirkimus bei įgyvendindamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES (13). Be to, jos galėtų padėti kurti pagalbos mechanizmus, kaip antai pagalbos centrus, skirtus viešiesiems pirkėjams, norintiems pirkti kibernetinio saugumo sprendimus; |
| --- | --- |

(15)

nesant suderintų Sąjungos teisės aktų, valstybės narės gali nacionaliniuose techniniuose reglamentuose, priimtuose laikantis Sąjungos teisės, nurodyti, kad tam tikra Europos kibernetinio saugumo sertifikavimo schema turėtų būti privaloma. Reikalavimą dėl Europos kibernetinio saugumo sertifikavimo schemų valstybės narės gali taikyti ir vykdydamos viešuosius pirkimus bei įgyvendindamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES (13). Be to, jos galėtų padėti kurti pagalbos mechanizmus, kaip antai pagalbos centrus, skirtus viešiesiems pirkėjams, norintiems pirkti kibernetinio saugumo sprendimus;

| (16) | aukštas duomenų apsaugos ir privatumo lygis yra svarbus veiksnys siekiant užtikrinti 5G tinklų saugumą. Sąjungos lygmeniu taip pat nustatytos taisyklės, kuriomis užtikrinamas asmens duomenų tvarkymo, be kita ko elektroninių ryšių srityje, saugumas. Bendrajame duomenų apsaugos reglamente (14) nustatytas įpareigojimas asmens duomenis tvarkyti taip, kad būtų užtikrintas jų saugumas, be kita ko, būtų užkirstas kelias neteisėtai prieigai prie asmens duomenų ir jiems tvarkyti naudojamos įrangos ar neteisėtam jų naudojimui. Direktyvoje dėl privatumo ir elektroninių ryšių nustatomos konkrečios taisyklės dėl pranešimų konfidencialumo apsaugos ir galutinių naudotojų galinių įrenginių apsaugos. Joje taip pat nustatomi įpareigojimai paslaugų teikėjams imtis tinkamų techninių ir organizacinių priemonių savo paslaugų saugumui užtikrinti; |
| --- | --- |

(16)

aukštas duomenų apsaugos ir privatumo lygis yra svarbus veiksnys siekiant užtikrinti 5G tinklų saugumą. Sąjungos lygmeniu taip pat nustatytos taisyklės, kuriomis užtikrinamas asmens duomenų tvarkymo, be kita ko elektroninių ryšių srityje, saugumas. Bendrajame duomenų apsaugos reglamente (14) nustatytas įpareigojimas asmens duomenis tvarkyti taip, kad būtų užtikrintas jų saugumas, be kita ko, būtų užkirstas kelias neteisėtai prieigai prie asmens duomenų ir jiems tvarkyti naudojamos įrangos ar neteisėtam jų naudojimui. Direktyvoje dėl privatumo ir elektroninių ryšių nustatomos konkrečios taisyklės dėl pranešimų konfidencialumo apsaugos ir galutinių naudotojų galinių įrenginių apsaugos. Joje taip pat nustatomi įpareigojimai paslaugų teikėjams imtis tinkamų techninių ir organizacinių priemonių savo paslaugų saugumui užtikrinti;

| (17) | Sąjunga taip pat priėmė priemonę, kuri padės apsaugoti ypatingos svarbos, pavyzdžiui, ryšių srities, infrastruktūrą ir technologijas – ja valstybėms narėms leidžiama tikrinti tiesiogines užsienio investicijas saugumo ar viešosios tvarkos sumetimais ir sukuriamas bendradarbiavimo mechanizmas, sudarysiantis valstybėms narėms ir Komisijai sąlygas keistis informacija ir išreikšti susirūpinimą dėl konkrečių investicijų (15); |
| --- | --- |

(17)

Sąjunga taip pat priėmė priemonę, kuri padės apsaugoti ypatingos svarbos, pavyzdžiui, ryšių srities, infrastruktūrą ir technologijas – ja valstybėms narėms leidžiama tikrinti tiesiogines užsienio investicijas saugumo ar viešosios tvarkos sumetimais ir sukuriamas bendradarbiavimo mechanizmas, sudarysiantis valstybėms narėms ir Komisijai sąlygas keistis informacija ir išreikšti susirūpinimą dėl konkrečių investicijų (15);

| (18) | valstybės narės ir operatoriai šiuo metu atlieka svarbius parengiamuosius veiksmus, kurių tikslas – sudaryti sąlygas plačiu mastu diegti 5G tinklus. Kelios valstybės narės išreiškė susirūpinimą dėl galimos su 5G tinklais susijusios saugumo rizikos, kylančios atliekant teisių naudotis 5G tinklams skirtomis radijo spektro juostomis suteikimo procedūras (16), ir nagrinėja, kokiomis priemonėmis būtų galima mažinti šią riziką; |
| --- | --- |

(18)

valstybės narės ir operatoriai šiuo metu atlieka svarbius parengiamuosius veiksmus, kurių tikslas – sudaryti sąlygas plačiu mastu diegti 5G tinklus. Kelios valstybės narės išreiškė susirūpinimą dėl galimos su 5G tinklais susijusios saugumo rizikos, kylančios atliekant teisių naudotis 5G tinklams skirtomis radijo spektro juostomis suteikimo procedūras (16), ir nagrinėja, kokiomis priemonėmis būtų galima mažinti šią riziką;

| (19) | mažinant su 5G tinklais susijusią kibernetinio saugumo riziką, turėtų būti atsižvelgiama ir į techninius, ir į kitus veiksnius. Techniniai veiksniai gali apimti kibernetinio saugumo spragas, kuriomis gali būti pasinaudota siekiant neteisėtai gauti informaciją (kibernetinis šnipinėjimas dėl ekonominių ar politinių priežasčių) arba kitais piktavališkais tikslais (kibernetiniai išpuoliai, kuriais siekiama sugadinti arba sunaikinti sistemas ir duomenis). Svarbūs aspektai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti, yra būtinybė užtikrinti, kad tinklai būtų apsaugoti visą jų gyvavimo ciklą, ir būtinybė aprėpti visą susijusią įrangą, be kita ko, įrangą, naudojamą 5G tinklų projektavimo, plėtojimo, viešojo pirkimo, diegimo, eksploatavimo ir techninės priežiūros etapais; |
| --- | --- |

(19)

mažinant su 5G tinklais susijusią kibernetinio saugumo riziką, turėtų būti atsižvelgiama ir į techninius, ir į kitus veiksnius. Techniniai veiksniai gali apimti kibernetinio saugumo spragas, kuriomis gali būti pasinaudota siekiant neteisėtai gauti informaciją (kibernetinis šnipinėjimas dėl ekonominių ar politinių priežasčių) arba kitais piktavališkais tikslais (kibernetiniai išpuoliai, kuriais siekiama sugadinti arba sunaikinti sistemas ir duomenis). Svarbūs aspektai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti, yra būtinybė užtikrinti, kad tinklai būtų apsaugoti visą jų gyvavimo ciklą, ir būtinybė aprėpti visą susijusią įrangą, be kita ko, įrangą, naudojamą 5G tinklų projektavimo, plėtojimo, viešojo pirkimo, diegimo, eksploatavimo ir techninės priežiūros etapais;

| (20) | kiti veiksniai gali apimti reguliavimo ar kitus reikalavimus, taikomus informacinių ir ryšių technologijų įrangos tiekėjams. Vertinant tokių veiksnių svarbą reikėtų atsižvelgti į, be kita ko, bendrą trečiosios valstybės įtakos riziką, visų pirma į tai, koks jos valdymo modelis, ir į tai, ar Sąjunga su atitinkama trečiąja valstybe yra sudariusi bendradarbiavimo saugumo srityje susitarimų arba dėl jos priėmusi panašių su duomenų apsauga susijusių priemonių, pavyzdžiui, sprendimų dėl tinkamumo, arba ar ta valstybė yra pasirašiusi daugiašalių, tarptautinių arba dvišalių susitarimų dėl kibernetinio saugumo, kovos su kibernetiniais nusikaltimais arba duomenų apsaugos; |
| --- | --- |

(20)

kiti veiksniai gali apimti reguliavimo ar kitus reikalavimus, taikomus informacinių ir ryšių technologijų įrangos tiekėjams. Vertinant tokių veiksnių svarbą reikėtų atsižvelgti į, be kita ko, bendrą trečiosios valstybės įtakos riziką, visų pirma į tai, koks jos valdymo modelis, ir į tai, ar Sąjunga su atitinkama trečiąja valstybe yra sudariusi bendradarbiavimo saugumo srityje susitarimų arba dėl jos priėmusi panašių su duomenų apsauga susijusių priemonių, pavyzdžiui, sprendimų dėl tinkamumo, arba ar ta valstybė yra pasirašiusi daugiašalių, tarptautinių arba dvišalių susitarimų dėl kibernetinio saugumo, kovos su kibernetiniais nusikaltimais arba duomenų apsaugos;

| (21) | vienas iš svarbių veiksmų, kurie turėtų būti atlikti formuojant Sąjungos požiūrį į 5G tinklų kibernetinį saugumą, yra nacionalinio lygmens rizikos vertinimas. Šio vertinimo rezultatai padėtų valstybėms narėms atitinkamai pritaikyti nacionalines saugumo reikalavimų ir rizikos valdymo priemones; |
| --- | --- |

(21)

vienas iš svarbių veiksmų, kurie turėtų būti atlikti formuojant Sąjungos požiūrį į 5G tinklų kibernetinį saugumą, yra nacionalinio lygmens rizikos vertinimas. Šio vertinimo rezultatai padėtų valstybėms narėms atitinkamai pritaikyti nacionalines saugumo reikalavimų ir rizikos valdymo priemones;

| (22) | siekiant užtikrinti, kad priemonės, kuriomis siekiama šalinti šias grėsmes kibernetiniam saugumui, taip pat priemonės, būtinos siekiant užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą ir asmens duomenų bei privatumo apsaugą, būtų veiksmingos, veiksmai turėtų būti koordinuojami; |
| --- | --- |

(22)

siekiant užtikrinti, kad priemonės, kuriomis siekiama šalinti šias grėsmes kibernetiniam saugumui, taip pat priemonės, būtinos siekiant užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą ir asmens duomenų bei privatumo apsaugą, būtų veiksmingos, veiksmai turėtų būti koordinuojami;

| (23) | remiantis nacionaliniais rizikos vertinimais, turėtų būti atliktas koordinuotas Sąjungos rizikos vertinimas – valstybės narės, padedamos Komisijos, kartu su Europos kibernetinio saugumo agentūra (ENISA) turėtų nustatyti aktualias grėsmes ir atlikti bendrą peržiūrą; |
| --- | --- |

(23)

remiantis nacionaliniais rizikos vertinimais, turėtų būti atliktas koordinuotas Sąjungos rizikos vertinimas – valstybės narės, padedamos Komisijos, kartu su Europos kibernetinio saugumo agentūra (ENISA) turėtų nustatyti aktualias grėsmes ir atlikti bendrą peržiūrą;

| (24) | atsižvelgdama į nacionalinius ir Sąjungos rizikos vertinimus, Bendradarbiavimo grupė turėtų parengti priemonių rinkinį, kuriame būtų nustatytos kibernetinio saugumo rizikos rūšys ir galimos priemonės rizikai tokiose srityse kaip sertifikavimas, bandymai ir prieigos kontrolė mažinti. Jame taip pat turėtų būti nurodytos galimos konkrečios priemonės, kuriomis galėtų būtų mažinama vienos arba kelių valstybių narių nustatyta rizika. Bendradarbiavimo grupė turėtų naudotis Europos kibernetinio saugumo agentūros (ENISA), Europolo, Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (BEREC) ir ES žvalgybos ir situacijų centro pagalba. Šis priemonių rinkinys turėtų padėti Komisijai nustatyti būtinuosius bendrus reikalavimus siekiant papildomai užtikrinti aukšto lygio 5G tinklų kibernetinį saugumą visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

(24)

atsižvelgdama į nacionalinius ir Sąjungos rizikos vertinimus, Bendradarbiavimo grupė turėtų parengti priemonių rinkinį, kuriame būtų nustatytos kibernetinio saugumo rizikos rūšys ir galimos priemonės rizikai tokiose srityse kaip sertifikavimas, bandymai ir prieigos kontrolė mažinti. Jame taip pat turėtų būti nurodytos galimos konkrečios priemonės, kuriomis galėtų būtų mažinama vienos arba kelių valstybių narių nustatyta rizika. Bendradarbiavimo grupė turėtų naudotis Europos kibernetinio saugumo agentūros (ENISA), Europolo, Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (BEREC) ir ES žvalgybos ir situacijų centro pagalba. Šis priemonių rinkinys turėtų padėti Komisijai nustatyti būtinuosius bendrus reikalavimus siekiant papildomai užtikrinti aukšto lygio 5G tinklų kibernetinį saugumą visoje Sąjungoje;

| (25) | imantis priemonių kibernetinio saugumo rizikai mažinti, turėtų būti apsvarstyta galimybė skatinti įvairius tiekėjus diegiant bet kokį tinklą užtikrinti kibernetinį saugumą; |
| --- | --- |

(25)

imantis priemonių kibernetinio saugumo rizikai mažinti, turėtų būti apsvarstyta galimybė skatinti įvairius tiekėjus diegiant bet kokį tinklą užtikrinti kibernetinį saugumą;

| (26) | šia rekomendacija neturėtų būti daromas poveikis valstybių narių kompetencijai, susijusiai su viešojo saugumo, gynybos ir nacionalinio saugumo sričių veikla, ir valstybių veiklai baudžiamosios teisės srityse, visų pirma valstybių narių teisei pašalinti tiekėjus arba paslaugų teikėjus iš savo rinkų nacionalinio saugumo sumetimais, |
| --- | --- |

(26)

šia rekomendacija neturėtų būti daromas poveikis valstybių narių kompetencijai, susijusiai su viešojo saugumo, gynybos ir nacionalinio saugumo sričių veikla, ir valstybių veiklai baudžiamosios teisės srityse, visų pirma valstybių narių teisei pašalinti tiekėjus arba paslaugų teikėjus iš savo rinkų nacionalinio saugumo sumetimais,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

I.   TIKSLAI

| 1) | Siekiant padėti suformuoti Sąjungos požiūrį į 5G tinklų kibernetinio saugumo užtikrinimą, šioje rekomendacijoje nustatomi veiksmai, kurių turėtų būti imtasi, kad:






  a) | valstybės narės galėtų atlikti nacionalinio lygmens 5G tinklams kylančios kibernetinio saugumo rizikos vertinimą ir imtis būtinų saugumo priemonių; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

valstybės narės galėtų atlikti nacionalinio lygmens 5G tinklams kylančios kibernetinio saugumo rizikos vertinimą ir imtis būtinų saugumo priemonių;

| b) | valstybės narės ir atitinkamos Sąjungos institucijos, agentūros ir kitos įstaigos galėtų bendrai atlikti koordinuotą Sąjungos rizikos vertinimą, pagrįstą nacionaliniais rizikos vertinimais; |
| --- | --- |

b)

valstybės narės ir atitinkamos Sąjungos institucijos, agentūros ir kitos įstaigos galėtų bendrai atlikti koordinuotą Sąjungos rizikos vertinimą, pagrįstą nacionaliniais rizikos vertinimais;

| c) | pagal Direktyvą (ES) 2016/1148 įsteigta bendradarbiavimo grupė (Bendradarbiavimo grupė) galėtų nustatyti galimas bendras priemones, kurių reikia imtis siekiant mažinti kibernetinio saugumo riziką, susijusią su skaitmeninei ekosistemai būtinais infrastruktūros objektais, visų pirma 5G tinklais. |
| --- | --- |

c)

pagal Direktyvą (ES) 2016/1148 įsteigta bendradarbiavimo grupė (Bendradarbiavimo grupė) galėtų nustatyti galimas bendras priemones, kurių reikia imtis siekiant mažinti kibernetinio saugumo riziką, susijusią su skaitmeninei ekosistemai būtinais infrastruktūros objektais, visų pirma 5G tinklais.

II.   APIBRĖŽTYS

| 2) | Šioje rekomendacijoje vartojamų terminų apibrėžtys:
  a)   5G tinklai– visuma su mobiliojo ir belaidžio ryšio technologija susijusių tinklo infrastruktūros elementų, naudojamų ryšio ir pridėtinės vertės paslaugoms teikti ir pasižyminčių pažangiomis veikimo savybėmis, kaip antai labai didele duomenų perdavimo sparta ir pajėgumu, nedidelės delsos ryšiu, itin dideliu patikimumu arba galimybe veikti prijungus daug įrenginių. Šie tinklai gali apimti senesnius tinklo elementus, pagrįstus ankstesnių kartų, pavyzdžiui, 4G arba 3G, mobiliojo ir belaidžio ryšio technologija. 5G tinklas apima visas susijusias tinklo dalis;
  b)   skaitmeninei ekosistemai būtini infrastruktūros objektai– infrastruktūros objektai, sudarantys įvairių ekonomikai ir visuomenei itin svarbių sričių skaitmeninimo sąlygas. |
| --- | --- |

2)

a)   5G tinklai– visuma su mobiliojo ir belaidžio ryšio technologija susijusių tinklo infrastruktūros elementų, naudojamų ryšio ir pridėtinės vertės paslaugoms teikti ir pasižyminčių pažangiomis veikimo savybėmis, kaip antai labai didele duomenų perdavimo sparta ir pajėgumu, nedidelės delsos ryšiu, itin dideliu patikimumu arba galimybe veikti prijungus daug įrenginių. Šie tinklai gali apimti senesnius tinklo elementus, pagrįstus ankstesnių kartų, pavyzdžiui, 4G arba 3G, mobiliojo ir belaidžio ryšio technologija. 5G tinklas apima visas susijusias tinklo dalis;

b)   skaitmeninei ekosistemai būtini infrastruktūros objektai– infrastruktūros objektai, sudarantys įvairių ekonomikai ir visuomenei itin svarbių sričių skaitmeninimo sąlygas.

III.   NACIONALINIO LYGMENS VEIKSMAI

| 3) | Valstybės narės iki 2019 m. birželio 30 d. turėtų atlikti su 5G tinklo infrastruktūra susijusios rizikos vertinimą, be kita ko, nustatyti jautriausius elementus, kurių saugumo pažeidimai darytų didelį neigiamą poveikį. Iki tos pačios datos valstybės narės turėtų peržiūrėti nacionaliniu lygmeniu taikomus saugumo reikalavimus ir rizikos valdymo metodus, kad būtų atsižvelgta į grėsmes kibernetiniam saugumui, galinčias kilti dėl: i) techninių veiksnių, tokių kaip konkrečios techninės 5G tinklų charakteristikos, ir ii) kitų veiksnių, tokių kaip teisinė ir politikos sistema, kuri gali būti taikoma informacinių ir ryšių technologijų įrangos tiekėjams trečiosiose valstybėse. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Remdamosi šiuo nacionaliniu rizikos vertinimu bei peržiūra ir atsižvelgdamos į vykdomus koordinuotus Sąjungos lygmens veiksmus, valstybės narės turėtų:






  a) | atnaujinti taikomus su 5G tinklais susijusius saugumo reikalavimus ir rizikos valdymo metodus; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

atnaujinti taikomus su 5G tinklais susijusius saugumo reikalavimus ir rizikos valdymo metodus;

| b) | atnaujinti atitinkamus reikalavimus, kurie pagal Direktyvos 2002/21/EB 13a ir 13b straipsnius taikomi įmonėms, teikiančioms viešuosius ryšių tinklus ar viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas; |
| --- | --- |

b)

atnaujinti atitinkamus reikalavimus, kurie pagal Direktyvos 2002/21/EB 13a ir 13b straipsnius taikomi įmonėms, teikiančioms viešuosius ryšių tinklus ar viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas;

| c) | taikyti bendrajam leidimui sąlygas, susijusias su viešųjų tinklų apsauga nuo neteisėto prisijungimo, ir visose būsimose teisių naudotis 5G tinklams skirtų juostų radijo dažniais suteikimo procedūrose dalyvaujančių įmonių prašyti prisiimti įsipareigojimus, susijusius su tinklų saugumo reikalavimų laikymusi pagal Direktyvą 2002/20/EB; |
| --- | --- |

c)

taikyti bendrajam leidimui sąlygas, susijusias su viešųjų tinklų apsauga nuo neteisėto prisijungimo, ir visose būsimose teisių naudotis 5G tinklams skirtų juostų radijo dažniais suteikimo procedūrose dalyvaujančių įmonių prašyti prisiimti įsipareigojimus, susijusius su tinklų saugumo reikalavimų laikymusi pagal Direktyvą 2002/20/EB;

| d) | taikyti kitas prevencines priemones, kuriomis siekiama mažinti galimą kibernetinio saugumo riziką. |
| --- | --- |

d)

taikyti kitas prevencines priemones, kuriomis siekiama mažinti galimą kibernetinio saugumo riziką.

| 5) | 4 punkte nurodytos priemonės turėtų apimti griežtesnius tiekėjams ir operatoriams nustatytus įpareigojimus užtikrinti jautrių tinklo dalių saugumą, taip pat atitinkamais atvejais tokius įpareigojimus, kaip įpareigojimas teikti kompetentingoms nacionalinėms institucijoms atitinkamą informaciją apie planuojamus elektroninių ryšių tinklų pakeitimus, ir reikalavimus nacionalinėse audito ir (arba) sertifikavimo laboratorijose iš anksto atlikti tam tikrų informacinių technologijų sudedamųjų dalių ir sistemų saugumo ir vientisumo bandymus. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Tais atvejais, kai, pavyzdžiui, ta pati įmonė eksploatuoja arba diegia tinklo infrastruktūrą daugiau nei vienoje valstybėje narėje arba kai esama esminių tinklų konfigūracijos panašumų, dvi ar daugiau valstybių narių turėtų atlikti bendras saugumo peržiūras naudodamosi ir dalydamosi atitinkama technine kompetencija ir įranga, susijusiomis su skaitmeninei ekosistemai būtinais infrastruktūros objektais ir 5G tinklais. Europos kibernetinio saugumo agentūra (ENISA), Europolas ir Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (BEREC) turėtų teikti pirmenybę su šia sritimi susijusiems valstybių narių paramos prašymams. Šių peržiūrų rezultatai turėtų būti perduoti Bendradarbiavimo grupei ir Reagavimo į kompiuterių saugumo incidentus tarnybų tinklui. |
| --- | --- |

6)

IV.   KOORDINUOTI SĄJUNGOS LYGMENS VEIKSMAI

| 7) | Kad būtų suformuotas bendras požiūris į kibernetinio saugumo rizikos, susijusios su 5G tinklais, mažinimą, valstybės narės turėtų iki 2019 m. balandžio 30 d. imtis su tuo susijusio darbo Bendradarbiavimo grupėje. Valstybės narės prireikus turėtų kviesti atitinkamas institucijas dalyvauti Bendradarbiavimo grupės darbe. |
| --- | --- |

7)

Koordinuotas Europos rizikos vertinimas

| 8) | Siekiant užtikrinti bendrą esamos ir galimos su 5G tinklais susijusios kibernetinio saugumo rizikos supratimą, valstybės narės turėtų keistis informacija tarpusavyje ir su atitinkamomis Sąjungos įstaigomis. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Valstybės narės turėtų iki 2019 m. liepos 15 d. perduoti nacionalinius rizikos vertinimus Komisijai ir Europos kibernetinio saugumo agentūrai (ENISA). |
| --- | --- |

9)

| 10) | Europos kibernetinio saugumo agentūra (ENISA) turėtų nustatyti konkrečias su 5G tinklais susijusias aktualias grėsmes. Šį procesą turėtų remti Bendradarbiavimo grupė ir Reagavimo į kompiuterių saugumo incidentus tarnybų tinklas, įsteigti pagal Direktyvą (ES) 2016/1148. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Atsižvelgdamos į visus šiuos elementus, valstybės narės, padedamos Komisijos, kartu su Europos kibernetinio saugumo agentūra (ENISA) turėtų iki 2019 m. spalio 1 d. atlikti visai Sąjungai kylančios su skaitmeninei ekosistemai būtinais infrastruktūros objektais, visų pirma 5G tinklais, susijusios rizikos bendrą peržiūrą. |
| --- | --- |

11)

| 12) | Atliekant šią bendrą peržiūrą pirmenybė turėtų būti teikiama rizikos, susijusios su itin jautriais ar pažeidžiamais elementais, įtrauktais į 5G tinklų pagrindinius elementus, taip pat su eksploatavimo ir techninės priežiūros centru ir pramonės reikmėms naudojamais 5G prieigos tinklo elementais, analizei. |
| --- | --- |

12)

| 13) | Antruoju etapu ši bendra peržiūra turėtų apimti ir kitus strateginius skaitmeninės vertės grandinės elementus. |
| --- | --- |

13)

Bendras Sąjungos rizikos mažinimo priemonių rinkinys

| 14) | Bendradarbiavimo grupė turėtų nustatyti geriausia praktika laikytinas nacionaliniu lygmeniu taikomas 4 punkte nurodyto pobūdžio priemones. Remiantis šia geriausia nacionaline praktika, iki 2019 m. gruodžio 31 d. turėtų būti sutarta dėl tinkamų, veiksmingų ir proporcingų galimų rizikos valdymo priemonių, kuriomis siekiama nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis mažinti nustatytą kibernetinio saugumo riziką, rinkinio, kuris Komisijai padėtų nustatyti būtinuosius bendrus reikalavimus siekiant papildomai užtikrinti aukšto lygio 5G tinklų kibernetinį saugumą visoje Sąjungoje. |
| --- | --- |

14)

| 15) | Ši priemonių rinkinį turėtų sudaryti:






  a) | 5G tinklų kibernetinio saugumo rizikos rūšių sąrašas (pavyzdžiui, tiekimo grandinės rizika, programinės įrangos pažeidžiamumo rizika, prieigos kontrolės rizika, rizika, kylanti dėl teisinės ir politikos sistemos, kuri gali būti taikoma informacinių ir ryšių technologijų įrangos tiekėjams trečiosiose valstybėse); |
| --- | --- | --- |

15)

a)

5G tinklų kibernetinio saugumo rizikos rūšių sąrašas (pavyzdžiui, tiekimo grandinės rizika, programinės įrangos pažeidžiamumo rizika, prieigos kontrolės rizika, rizika, kylanti dėl teisinės ir politikos sistemos, kuri gali būti taikoma informacinių ir ryšių technologijų įrangos tiekėjams trečiosiose valstybėse);

| b) | galimų rizikos mažinimo priemonių sąrašas (pavyzdžiui: trečiųjų šalių atliekamas aparatinės ir programinės įrangos ar paslaugų sertifikavimas; oficialūs aparatinės ir programinės įrangos bandymai ar atitikties patikros; procesai, kuriais siekiama užtikrinti, kad būtų nustatytos ir taikomos prieigos kontrolės priemonės; produktų, paslaugų ar tiekėjų, kurie gali būti nesaugūs, nustatymas ir kt.). Šiomis priemonėmis turėtų būti mažinama visų rūšių saugumo rizika, kuri atlikus rizikos vertinimą buvo nustatyta vienoje ar daugiau valstybių narių. |
| --- | --- |

b)

galimų rizikos mažinimo priemonių sąrašas (pavyzdžiui: trečiųjų šalių atliekamas aparatinės ir programinės įrangos ar paslaugų sertifikavimas; oficialūs aparatinės ir programinės įrangos bandymai ar atitikties patikros; procesai, kuriais siekiama užtikrinti, kad būtų nustatytos ir taikomos prieigos kontrolės priemonės; produktų, paslaugų ar tiekėjų, kurie gali būti nesaugūs, nustatymas ir kt.). Šiomis priemonėmis turėtų būti mažinama visų rūšių saugumo rizika, kuri atlikus rizikos vertinimą buvo nustatyta vienoje ar daugiau valstybių narių.

| 16) | Kai bus parengtos su 5G tinklais susijusios Europos kibernetinio saugumo sertifikavimo schemos, valstybės narės turėtų, laikydamosi Sąjungos teisės, priimti nacionalinius techninius reglamentus, kuriose būtų numatytas privalomas informacinių ir ryšių technologijų produktų, paslaugų arba sistemų, kurioms taikomos tos schemos, sertifikavimas. |
| --- | --- |

16)

| 17) | Valstybės narės kartu su Komisija turėtų nustatyti bendrajam leidimui taikytinas sąlygas, susijusias su viešųjų tinklų apsauga nuo neteisėto prisijungimo, ir tinklų saugumo reikalavimus, kurių laikytis pagal Direktyvą 2002/20/EB būtų prašomos įsipareigoti įmonės, dalyvaujančios teisių naudotis 5G tinklams skirtų juostų spektru suteikimo procedūrose. Jei įmanoma, jie turėtų būti įtraukti į priemones, kurių imtasi pagal 4 punkto c papunktį. |
| --- | --- |

17)

| 18) | Bendradarbiaudamos su Komisija valstybės narės turėtų nustatyti konkrečius saugumo reikalavimus, kurie galėtų būti taikomi vykdant su 5G tinklais susijusius viešuosius pirkimus. Jie turėtų apimti privalomus reikalavimus vykdant viešuosius pirkimus taikyti reikalavimą dėl kibernetinio saugumo sertifikavimo schemų, jei jos dar nėra privalomos visiems tiekėjams ir operatoriams. |
| --- | --- |

18)

V.   PERŽIŪRA

| 19) | Bendradarbiaudamos su Komisija valstybės narės turėtų iki 2020 m. spalio 1 d. įvertinti šios rekomendacijos poveikį, kad būtų galima nustatyti tolesnius tinkamus veiksmus. Atliekant šį vertinimą turėtų būti atsižvelgiama į koordinuoto Sąjungos rizikos vertinimo ir Sąjungos priemonių rinkinio taikymo rezultatus. |
| --- | --- |

19)

Priimta Strasbūre 2019 m. kovo 26 d.

Komisijos vardu

Julian KING

Komisijos narys

---

(1)  COM(2016) 588 final.

1

final

(2)  
  2019 m. kovo 21–22 d. Europos Vadovų Tarybos išvados.

2

(3)  Pranešimas apie Sąjungos padėtį 2018 m. „Europos suverenumo valanda“, 2018 m. rugsėjo 12 d.

3

(4)  JOIN(2019) 5 final.

4

final

(5)  www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2019-0156+0+DOC+PDF+V0//LT.

5

(6)  
  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų Direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 33) ir specialiosios direktyvos.

6

(7)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/1972, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (OL L 321, 2018 12 17, p. 36).

7

(8)  
  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 21).

8

(9)  
  2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (OL L 201, 2002 7 31, p. 37).

9

(10)  https://resilience.enisa.europa.eu/article-13.

10

(11)  
  2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (OL L 194, 2016 7 19, p. 1).

11

(12)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES kibernetinio saugumo agentūros ENISA ir informacinių ir ryšių technologijų kibernetinio saugumo sertifikavimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 526/2013 (Kibernetinio saugumo aktas) (COM(2017) 477 final, 2017/0225 (COD)).

12

(13)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

13

(14)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

14

(15)  
  2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/452, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo sistema (OL L 79I, 2019 3 21, p. 1).

15

(16)  Surengti aukcionus dėl bent vienos spektro juostos 2019 m. planuojama vienuolikoje valstybių narių: Airijoje, Austrijoje, Belgijoje, Čekijoje, Graikijoje, Lietuvoje, Nyderlanduose, Portugalijoje, Prancūzijoje, Vengrijoje, Vokietijoje. Dar šeši aukcionai numatyti surengti 2020 m. šiose šalyse: Ispanijoje, Jungtinėje Karalystėje, Lenkijoje, Lietuvoje (dėl kitų dažnių), Maltoje, Slovakijoje. Šaltinis: http://5gobservatory.eu/observatory-overview/observatory-reports/.

16

---