# Europos Sąjungos L 111/2019

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 111 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 62 metai2019m. balandžio 25d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 111

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

62 metai2019m. balandžio 25d.

---

| Turinys | | I   Teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2019/629, kuriuo iš dalies keičiamas Protokolas Nr. 3 dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto | 1 |
| | * | 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/630, kuriuo dėl neveiksnių pozicijų nuostolių minimalaus padengimo lygio iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 (
  1
  ) | 4 |
| | * | 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/631, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normos, ir kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 (
  1
  ) | 13 |
| | * | 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/632, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 952/2013 siekiant pratęsti priemonių, kurios nėra Sąjungos muitinės kodekse numatytos elektroninės duomenų apdorojimo priemonės, taikymą pereinamuoju laikotarpiu | 54 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/633 dėl įmonių vienų kitoms taikomos nesąžiningos prekybos praktikos žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje | 59 |

Turinys

I   Teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2019/629, kuriuo iš dalies keičiamas Protokolas Nr. 3 dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto

1

*

2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/630, kuriuo dėl neveiksnių pozicijų nuostolių minimalaus padengimo lygio iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 (
  1
  )

1

4

*

2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/631, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normos, ir kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 (
  1
  )

2

1

13

*

2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/632, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 952/2013 siekiant pratęsti priemonių, kurios nėra Sąjungos muitinės kodekse numatytos elektroninės duomenų apdorojimo priemonės, taikymą pereinamuoju laikotarpiu

54

DIREKTYVOS

*

2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/633 dėl įmonių vienų kitoms taikomos nesąžiningos prekybos praktikos žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje

59

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | DARBO TVARKOS TAISYKLĖS IR PROCEDŪROS REGLAMENTAI |
| | * | Teisingumo Teismo procedūros reglamento pakeitimai | 73 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

DARBO TVARKOS TAISYKLĖS IR PROCEDŪROS REGLAMENTAI

*

Teisingumo Teismo procedūros reglamento pakeitimai

73

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2019 4 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 4 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES, Euratomas) 2019/629

2019 m. balandžio 17 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Protokolas Nr. 3 dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 256 straipsnio 1 dalį ir į 281 straipsnio antrą pastraipą,

atsižvelgdami į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Teisingumo Teismo prašymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos Komisijos nuomones (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | remdamasis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2015/2422 (3) 3 straipsnio 2 dalimi, Teisingumo Teismas kartu su Bendruoju Teismu atliko bendrą jų turimos jurisdikcijos analizę ir aiškinosi, ar, atsižvelgiant į Sąjungos teismų sistemos reformą, įvykdytą remiantis tuo reglamentu, turėtų būti padaryti tam tikri pakeitimai, susiję su jurisdikcijos paskirstymu Teisingumo Teismui ir Bendrajam Teismui, arba tam tikri pakeitimai, susiję su apeliacinių skundų nagrinėjimo Teisingumo Teisme tvarka; |
| --- | --- |

(1)

remdamasis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2015/2422 (3) 3 straipsnio 2 dalimi, Teisingumo Teismas kartu su Bendruoju Teismu atliko bendrą jų turimos jurisdikcijos analizę ir aiškinosi, ar, atsižvelgiant į Sąjungos teismų sistemos reformą, įvykdytą remiantis tuo reglamentu, turėtų būti padaryti tam tikri pakeitimai, susiję su jurisdikcijos paskirstymu Teisingumo Teismui ir Bendrajam Teismui, arba tam tikri pakeitimai, susiję su apeliacinių skundų nagrinėjimo Teisingumo Teisme tvarka;

| (2) | kaip matyti iš Teisingumo Teismo 2017 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai pateiktos ataskaitos, Teisingumo Teismas mano, kad šiame etape nėra būtinybės siūlyti keisti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 267 straipsnį jam pateikiamų prejudicinių klausimų nagrinėjimo tvarką. Prašymai priimti prejudicinį sprendimą yra Sąjungos teisminės sistemos kertinis akmuo ir nagrinėjami greitai, todėl šiuo metu nebūtina Bendrajam Teismui perduoti jurisdikciją nagrinėti prejudicinius klausimus konkrečiose Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto nustatytose srityse ir priimti sprendimus dėl jų; |
| --- | --- |

(2)

kaip matyti iš Teisingumo Teismo 2017 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai pateiktos ataskaitos, Teisingumo Teismas mano, kad šiame etape nėra būtinybės siūlyti keisti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 267 straipsnį jam pateikiamų prejudicinių klausimų nagrinėjimo tvarką. Prašymai priimti prejudicinį sprendimą yra Sąjungos teisminės sistemos kertinis akmuo ir nagrinėjami greitai, todėl šiuo metu nebūtina Bendrajam Teismui perduoti jurisdikciją nagrinėti prejudicinius klausimus konkrečiose Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto nustatytose srityse ir priimti sprendimus dėl jų;

| (3) | vis dėlto iš Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo atliktos analizės paaiškėjo, kad, nagrinėdamas ieškinius, valstybių narių pateikiamus dėl Komisijos akto, susijusio su Teisingumo Teismo pagal SESV 260 straipsnio 2 arba 3 dalį priimto sprendimo neįvykdymu, panaikinimo, Bendrasis Teismas gali susidurti su dideliais sunkumais, kai išsiskiria Komisijos ir atitinkamos valstybės narės nuomonės dėl to, ar priemonės, kurių tokia valstybė narė ėmėsi Teisingumo Teismo sprendimui įvykdyti, yra tinkamos. Remiantis tuo, reikėtų nustatyti, kad tik Teisingumo Teismas turėtų nagrinėti ginčus dėl pagal SESV 260 straipsnio 2 arba 3 dalį valstybei narei nurodytos sumokėti vienkartinės sumos ar periodinės baudos; |
| --- | --- |

(3)

vis dėlto iš Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo atliktos analizės paaiškėjo, kad, nagrinėdamas ieškinius, valstybių narių pateikiamus dėl Komisijos akto, susijusio su Teisingumo Teismo pagal SESV 260 straipsnio 2 arba 3 dalį priimto sprendimo neįvykdymu, panaikinimo, Bendrasis Teismas gali susidurti su dideliais sunkumais, kai išsiskiria Komisijos ir atitinkamos valstybės narės nuomonės dėl to, ar priemonės, kurių tokia valstybė narė ėmėsi Teisingumo Teismo sprendimui įvykdyti, yra tinkamos. Remiantis tuo, reikėtų nustatyti, kad tik Teisingumo Teismas turėtų nagrinėti ginčus dėl pagal SESV 260 straipsnio 2 arba 3 dalį valstybei narei nurodytos sumokėti vienkartinės sumos ar periodinės baudos;

| (4) | be to, iš Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo atliktos analizės matyti, kad daug apeliacinių skundų paduodama bylose, kuriose jau atlikta dviguba (iš pradžių nepriklausomos apeliacinės tarybos, paskui – Bendrojo Teismo) kontrolė, ir kad daug tokių apeliacinių skundų Teisingumo Teismas atmeta dėl to, kad jie akivaizdžiai nepagrįsti ar akivaizdžiai nepriimtini. Tam, kad Teisingumo Teismas galėtų sutelkti dėmesį į reikšmingiausias bylas, gero teisingumo vykdymo sumetimais būtina dėl tokiose apeliacinėse bylose paduodamų skundų nustatyti procedūrą, pagal kurią Teisingumo Teismas priimtų apeliacinį skundą – visą ar jo dalį – tik tais atvejais, jeigu jame keliamas klausimas yra svarbus Sąjungos teisės vienovei, darnai ar raidai; |
| --- | --- |

(4)

be to, iš Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo atliktos analizės matyti, kad daug apeliacinių skundų paduodama bylose, kuriose jau atlikta dviguba (iš pradžių nepriklausomos apeliacinės tarybos, paskui – Bendrojo Teismo) kontrolė, ir kad daug tokių apeliacinių skundų Teisingumo Teismas atmeta dėl to, kad jie akivaizdžiai nepagrįsti ar akivaizdžiai nepriimtini. Tam, kad Teisingumo Teismas galėtų sutelkti dėmesį į reikšmingiausias bylas, gero teisingumo vykdymo sumetimais būtina dėl tokiose apeliacinėse bylose paduodamų skundų nustatyti procedūrą, pagal kurią Teisingumo Teismas priimtų apeliacinį skundą – visą ar jo dalį – tik tais atvejais, jeigu jame keliamas klausimas yra svarbus Sąjungos teisės vienovei, darnai ar raidai;

| (5) | atsižvelgiant į tai, kad Teisingumo Teisme nagrinėjamų bylų nuolat daugėja, ir vadovaujantis 2018 m. liepos 13 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo pirmininko laišku, šiame etape būtina pirmiausia nustatyti pirmiau minėtą procedūrą, pagal kurią Teisingumo Teismas sprendžia, ar apeliacinis skundas yra priimamas. 2018 m. kovo 26 d. Teisingumo Teismo prašymo dalis, susijusi su ieškinių dėl įsipareigojimų nevykdymo nagrinėjimo daliniu perdavimu Bendrajam Teismui, turėtų būti nagrinėjama vėlesniame etape, po to, kai 2020 m. gruodžio mėn. bus parengta Reglamento (ES, Euratomas) 2015/2422 3 straipsnio 1 dalyje numatyta Bendrojo Teismo veiklos ataskaita. Primenama, kad šioje ataskaitoje dėmesys visų pirma turėtų būti skiriamas Bendrojo Teismo veiksmingumui, teisėjų skaičiaus padidinimo iki 56 būtinybei ir veiksmingumui, atsižvelgiant ir į Reglamento (ES, Euratomas) 2015/2422 preambulėje nurodytą tikslą Bendrajame Teisme užtikrinti lyčių pusiausvyrą; |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgiant į tai, kad Teisingumo Teisme nagrinėjamų bylų nuolat daugėja, ir vadovaujantis 2018 m. liepos 13 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo pirmininko laišku, šiame etape būtina pirmiausia nustatyti pirmiau minėtą procedūrą, pagal kurią Teisingumo Teismas sprendžia, ar apeliacinis skundas yra priimamas. 2018 m. kovo 26 d. Teisingumo Teismo prašymo dalis, susijusi su ieškinių dėl įsipareigojimų nevykdymo nagrinėjimo daliniu perdavimu Bendrajam Teismui, turėtų būti nagrinėjama vėlesniame etape, po to, kai 2020 m. gruodžio mėn. bus parengta Reglamento (ES, Euratomas) 2015/2422 3 straipsnio 1 dalyje numatyta Bendrojo Teismo veiklos ataskaita. Primenama, kad šioje ataskaitoje dėmesys visų pirma turėtų būti skiriamas Bendrojo Teismo veiksmingumui, teisėjų skaičiaus padidinimo iki 56 būtinybei ir veiksmingumui, atsižvelgiant ir į Reglamento (ES, Euratomas) 2015/2422 preambulėje nurodytą tikslą Bendrajame Teisme užtikrinti lyčių pusiausvyrą;

| (6) | todėl būtina iš dalies pakeisti Protokolą Nr. 3 dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto, kartu užtikrinant visapusišką to protokolo nuostatose ir atitinkamose SESV nuostatose vartojamų terminų darną, taip pat nustatyti tinkamas pereinamojo laikotarpio nuostatas dėl šio reglamento įsigaliojimo momentu dar neišnagrinėtų bylų baigties, |
| --- | --- |

(6)

todėl būtina iš dalies pakeisti Protokolą Nr. 3 dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto, kartu užtikrinant visapusišką to protokolo nuostatose ir atitinkamose SESV nuostatose vartojamų terminų darną, taip pat nustatyti tinkamas pereinamojo laikotarpio nuostatas dėl šio reglamento įsigaliojimo momentu dar neišnagrinėtų bylų baigties,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Protokolas Nr. 3 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 51 straipsnis pakeičiamas taip:

  „51 straipsnis
  Nukrypstant nuo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 256 straipsnio 1 dalyje nustatytos taisyklės, tik Teisingumo Teismas turi jurisdikciją nagrinėti:






  a) | ieškinius, nurodytus Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 ir 265 straipsniuose, kuriuos pateikia valstybė narė dėl:






  i) | teisėkūros procedūra priimto akto, Europos Parlamento, Europos Vadovų Tarybos arba Tarybos veiksmo arba dėl vienos ar kelių iš tų institucijų neveikimo, išskyrus:






  — | sprendimus, kuriuos Taryba priima pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

51 straipsnis pakeičiamas taip:

„51 straipsnis

Nukrypstant nuo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 256 straipsnio 1 dalyje nustatytos taisyklės, tik Teisingumo Teismas turi jurisdikciją nagrinėti:

a)

ieškinius, nurodytus Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 ir 265 straipsniuose, kuriuos pateikia valstybė narė dėl:

i)

teisėkūros procedūra priimto akto, Europos Parlamento, Europos Vadovų Tarybos arba Tarybos veiksmo arba dėl vienos ar kelių iš tų institucijų neveikimo, išskyrus:

—

sprendimus, kuriuos Taryba priima pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą,

| — | Tarybos aktus, priimtus pagal Tarybos reglamentą dėl prekybos apsaugos priemonių, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnyje, |
| --- | --- |

—

Tarybos aktus, priimtus pagal Tarybos reglamentą dėl prekybos apsaugos priemonių, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnyje,

| — | Tarybos aktus, priimtus Tarybai naudojantis įgyvendinimo įgaliojimais pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 291 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

—

Tarybos aktus, priimtus Tarybai naudojantis įgyvendinimo įgaliojimais pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 291 straipsnio 2 dalį;

| ii) | Komisijos veiksmo ar neveikimo pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 331 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

ii)

Komisijos veiksmo ar neveikimo pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 331 straipsnio 1 dalį;

| b) | ieškinius, nurodytus Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 ir 265 straipsniuose, kuriuos pareiškia Sąjungos institucija dėl teisėkūros procedūra priimto akto, Europos Parlamento, Europos Vadovų Tarybos, Tarybos, Komisijos arba Europos Centrinio Banko veiksmo arba dėl vienos ar kelių iš tų institucijų neveikimo; |
| --- | --- |

b)

ieškinius, nurodytus Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 ir 265 straipsniuose, kuriuos pareiškia Sąjungos institucija dėl teisėkūros procedūra priimto akto, Europos Parlamento, Europos Vadovų Tarybos, Tarybos, Komisijos arba Europos Centrinio Banko veiksmo arba dėl vienos ar kelių iš tų institucijų neveikimo;

| c) | ieškinius, nurodytus Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 straipsnyje, kuriuos pareiškia valstybė narė dėl Komisijos akto, susijusio su Teisingumo Teismo pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 260 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą ar 3 dalies antrą pastraipą priimto sprendimo neįvykdymu.“; |
| --- | --- |

c)

ieškinius, nurodytus Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 straipsnyje, kuriuos pareiškia valstybė narė dėl Komisijos akto, susijusio su Teisingumo Teismo pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 260 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą ar 3 dalies antrą pastraipą priimto sprendimo neįvykdymu.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „58a straipsnis
  Apeliacinis skundas, pateiktas dėl Bendrojo Teismo sprendimo, priimto dėl vienos iš toliau išvardytų Sąjungos tarnybų ir agentūrų nepriklausomos apeliacinės tarybos sprendimo, nagrinėjamas tik jeigu Teisingumo Teismas iš anksto jį priima:






  a) | Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba; |
| --- | --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„58a straipsnis

Apeliacinis skundas, pateiktas dėl Bendrojo Teismo sprendimo, priimto dėl vienos iš toliau išvardytų Sąjungos tarnybų ir agentūrų nepriklausomos apeliacinės tarybos sprendimo, nagrinėjamas tik jeigu Teisingumo Teismas iš anksto jį priima:

a)

Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba;

| b) | Bendrijos augalų veislių tarnyba; |
| --- | --- |

b)

Bendrijos augalų veislių tarnyba;

| c) | Europos cheminių medžiagų agentūra; |
| --- | --- |

c)

Europos cheminių medžiagų agentūra;

| d) | Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra. |
| --- | --- |

d)

Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra.

Pirmoje pastraipoje nurodyta procedūra taip pat taikoma apeliaciniams skundams, pateiktiems dėl Bendrojo Teismo sprendimų dėl nepriklausomos apeliacinės tarybos, kuri po 2019 m. gegužės 1 d. įkurta bet kurioje kitoje Sąjungos tarnyboje ar agentūroje ir į kurią turi būti kreipiamasi prieš pareiškiant ieškinį Bendrajame Teisme, sprendimo.

Apeliacinis skundas – visas ar jo dalis – priimamas Procedūros reglamente numatyta tvarka, jeigu jame keliamas klausimas yra svarbus Sąjungos teisės vienovei, darnai ar raidai.

Sprendimas dėl apeliacinio skundo priėmimo ar nepriėmimo turi būti pagrįstas ir turi būti paskelbtas.“

2 straipsnis

Bylos, kurios pagal Protokolą Nr. 3 su pakeitimais, padarytais šiuo reglamentu, priklauso Teisingumo Teismo jurisdikcijai ir kurios 2019 m. gegužės 1 d. pateiktos nagrinėti Bendrajam Teismui, tačiau kuriose rašytinė proceso dalis tą dieną dar nebaigta, perduodamos Teisingumo Teismui.

3 straipsnis

Protokolo Nr. 3 58a straipsnyje nurodyta tvarka netaikoma apeliaciniams skundams, kurie 2019 m. gegužės 1 d. yra pateikti nagrinėti Teisingumo Teismui.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2019 m. balandžio 17 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

A. TAJANI

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  2018 m. liepos 11 d. pareikšta nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2018 m. spalio 23 d. pareikšta nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2019 m. kovo 13 d. Europos Parlamento pozicija(dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2019 m. balandžio 9 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2015/2422, kuriuo iš dalies keičiamas Protokolas Nr. 3 dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto (OL L 341, 2015 12 24, p. 14).

3

---

| 2019 4 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 4 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/4

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2019/630

2019 m. balandžio 17 d.

kuriuo dėl neveiksnių pozicijų nuostolių minimalaus padengimo lygio iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | nustatyti išsamią strategiją, skirtą neveiksnių pozicijų problemai spręsti, yra svarbus Sąjungos uždavinys siekiant finansų sistemą padaryti atsparesnę. Nors už neveiksnių pozicijų problemos sprendimą pirmiausia yra atsakingi bankai ir valstybės narės, akivaizdu, kad visos Sąjungos mastu reikia mažinti dabartinį didelį susikaupusių neveiksnių pozicijų kiekį, užkirsti kelią pernelyg dideliam neveiksnių pozicijų kaupimuisi ateityje ir neleisti kilti sisteminei rizikai ne bankų sektoriuje. Dėl bankų ir finansų sistemų tarpusavio sąsajų visoje Sąjungoje, kurioje bankai vykdo veiklą ne vienoje jurisdikcijoje ir valstybėje narėje, šalutinio poveikio valstybėms narėms ir visai Sąjungai galimybė tiek ekonomikos augimo, tiek finansinio stabilumo atžvilgiais yra didelė; |
| --- | --- |

(1)

nustatyti išsamią strategiją, skirtą neveiksnių pozicijų problemai spręsti, yra svarbus Sąjungos uždavinys siekiant finansų sistemą padaryti atsparesnę. Nors už neveiksnių pozicijų problemos sprendimą pirmiausia yra atsakingi bankai ir valstybės narės, akivaizdu, kad visos Sąjungos mastu reikia mažinti dabartinį didelį susikaupusių neveiksnių pozicijų kiekį, užkirsti kelią pernelyg dideliam neveiksnių pozicijų kaupimuisi ateityje ir neleisti kilti sisteminei rizikai ne bankų sektoriuje. Dėl bankų ir finansų sistemų tarpusavio sąsajų visoje Sąjungoje, kurioje bankai vykdo veiklą ne vienoje jurisdikcijoje ir valstybėje narėje, šalutinio poveikio valstybėms narėms ir visai Sąjungai galimybė tiek ekonomikos augimo, tiek finansinio stabilumo atžvilgiais yra didelė;

| (2) | dėl finansų krizės bankų sektoriuje susikaupė neveiksnių pozicijų. Vėlesnis nuosmukis ir būsto kainų kritimas padarė didelį poveikį vartotojams. Sprendžiant neveiksnių pozicijų problemą būtina apsaugoti vartotojų teises, vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise, pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvomis 2008/48/EB (4) ir 2014/17/ES (5). Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/7/ES (6) įmonės ir viešosios valdžios institucijos skatinamos mokėjimus atlikti laiku; tai padeda užkirsti kelią tokiam neveiksnių pozicijų kaupimuisi, koks įvyko finansų krizės metu; |
| --- | --- |

(2)

dėl finansų krizės bankų sektoriuje susikaupė neveiksnių pozicijų. Vėlesnis nuosmukis ir būsto kainų kritimas padarė didelį poveikį vartotojams. Sprendžiant neveiksnių pozicijų problemą būtina apsaugoti vartotojų teises, vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise, pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvomis 2008/48/EB (4) ir 2014/17/ES (5). Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/7/ES (6) įmonės ir viešosios valdžios institucijos skatinamos mokėjimus atlikti laiku; tai padeda užkirsti kelią tokiam neveiksnių pozicijų kaupimuisi, koks įvyko finansų krizės metu;

| (3) | integravus finansų sistemą padidės ekonominės ir pinigų sąjungos atsparumas nepalankiems sukrėtimams, nes pagerės sąlygos tarpvalstybiniu mastu dalytis rizika privačiajame sektoriuje ir kartu sumažės būtinybė prisiimti riziką viešajam sektoriui. Kad tie tikslai būtų pasiekti, Sąjunga turėtų užbaigti kurti bankų sąjungą ir toliau plėtoti kapitalo rinkų sąjungą. Siekiant sustiprinti bankų sąjungą, užtikrinti konkurenciją bankų sektoriuje, išsaugoti finansinį stabilumą ir skatinti skolinimą, kad būtų kuriamos darbo vietos ir užtikrintas ekonomikos augimas Sąjungoje, itin svarbu spręsti galimo neveiksnių pozicijų kiekio kaupimosi ateityje problemą; |
| --- | --- |

(3)

integravus finansų sistemą padidės ekonominės ir pinigų sąjungos atsparumas nepalankiems sukrėtimams, nes pagerės sąlygos tarpvalstybiniu mastu dalytis rizika privačiajame sektoriuje ir kartu sumažės būtinybė prisiimti riziką viešajam sektoriui. Kad tie tikslai būtų pasiekti, Sąjunga turėtų užbaigti kurti bankų sąjungą ir toliau plėtoti kapitalo rinkų sąjungą. Siekiant sustiprinti bankų sąjungą, užtikrinti konkurenciją bankų sektoriuje, išsaugoti finansinį stabilumą ir skatinti skolinimą, kad būtų kuriamos darbo vietos ir užtikrintas ekonomikos augimas Sąjungoje, itin svarbu spręsti galimo neveiksnių pozicijų kiekio kaupimosi ateityje problemą;

| (4) | savo 2017 m. liepos 11 d. Veiksmų plane neveiksnių paskolų problemai Europoje spręsti Taryba paragino įvairias institucijas imtis tinkamų priemonių siekiant toliau spręsti didelio susikaupusio neveiksnių pozicijų kiekio Sąjungoje problemą ir užkirsti kelią jų kaupimuisi ateityje. Veiksmų plane pateikiamas visapusiškas požiūris, orientuotas į įvairius papildomojo pobūdžio politikos veiksmus keturiose srityse: i) priežiūros, ii) nemokumo ir skolų išieškojimo sistemų struktūrinių reformų, iii) finansinių sunkumų paveikto turto antrinių rinkų plėtojimo ir iv) bankų sistemos restruktūrizavimo skatinimo. Veiksmai tose srityse turėtų būti vykdomi, kai tikslinga, Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis. 2017 m. spalio 11 d. Komisija savo komunikate „Bankų sąjungos sukūrimas“ išreiškė panašų ketinimą, kuriam įvykdyti reikėjo priimti visapusišką priemonių, skirtų neveiksnių paskolų problemai spręsti Sąjungoje, rinkinį; |
| --- | --- |

(4)

savo 2017 m. liepos 11 d. Veiksmų plane neveiksnių paskolų problemai Europoje spręsti Taryba paragino įvairias institucijas imtis tinkamų priemonių siekiant toliau spręsti didelio susikaupusio neveiksnių pozicijų kiekio Sąjungoje problemą ir užkirsti kelią jų kaupimuisi ateityje. Veiksmų plane pateikiamas visapusiškas požiūris, orientuotas į įvairius papildomojo pobūdžio politikos veiksmus keturiose srityse: i) priežiūros, ii) nemokumo ir skolų išieškojimo sistemų struktūrinių reformų, iii) finansinių sunkumų paveikto turto antrinių rinkų plėtojimo ir iv) bankų sistemos restruktūrizavimo skatinimo. Veiksmai tose srityse turėtų būti vykdomi, kai tikslinga, Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis. 2017 m. spalio 11 d. Komisija savo komunikate „Bankų sąjungos sukūrimas“ išreiškė panašų ketinimą, kuriam įvykdyti reikėjo priimti visapusišką priemonių, skirtų neveiksnių paskolų problemai spręsti Sąjungoje, rinkinį;

| (5) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 (7) kartu su Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES (8) sudaro teisinę kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms (toliau kartu – įstaigos) taikomų prudencinių taisyklių reglamentavimo sistemą. Reglamente (ES) Nr. 575/2013 pateikiamos, inter alia, tiesiogiai įstaigoms taikytinos nuosavų lėšų apskaičiavimo nuostatos. Todėl galiojančias Reglamento (ES) Nr. 575/2013 prudencines taisykles, susijusias su nuosavomis lėšomis, būtina papildyti nuostatomis, įpareigojančiomis atlikti atskaitymą iš nuosavų lėšų, kai neveiksnios pozicijos nėra pakankamai padengtos atidėjiniais ar kitais koregavimais. Tokiu reikalavimu būtų veiksmingai sukurta neveiksnioms pozicijoms skirta prudencinė finansinio stabilumo stiprinimo priemonė, Sąjungoje vienodai taikoma visoms įstaigoms, ir būtų įtrauktos įstaigos, kurios veikia antrinėje rinkoje; |
| --- | --- |

(5)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 (7) kartu su Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES (8) sudaro teisinę kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms (toliau kartu – įstaigos) taikomų prudencinių taisyklių reglamentavimo sistemą. Reglamente (ES) Nr. 575/2013 pateikiamos, inter alia, tiesiogiai įstaigoms taikytinos nuosavų lėšų apskaičiavimo nuostatos. Todėl galiojančias Reglamento (ES) Nr. 575/2013 prudencines taisykles, susijusias su nuosavomis lėšomis, būtina papildyti nuostatomis, įpareigojančiomis atlikti atskaitymą iš nuosavų lėšų, kai neveiksnios pozicijos nėra pakankamai padengtos atidėjiniais ar kitais koregavimais. Tokiu reikalavimu būtų veiksmingai sukurta neveiksnioms pozicijoms skirta prudencinė finansinio stabilumo stiprinimo priemonė, Sąjungoje vienodai taikoma visoms įstaigoms, ir būtų įtrauktos įstaigos, kurios veikia antrinėje rinkoje;

| (6) | prudencinė finansinio stabilumo stiprinimo priemonė neturėtų trukdyti kompetentingoms institucijoms naudotis turimais priežiūros įgaliojimais pagal Direktyvą 2013/36/ES. Kompetentingoms institucijoms kiekvienu konkrečiu atveju nustačius, kad, nepaisant šiuo reglamentu nustatytos prudencinės finansinio stabilumo stiprinimo priemonės taikymo neveiksnioms pozicijoms, konkrečios įstaigos neveiksnios pozicijos nėra pakankamai padengtos, joms turėtų būti galima pasinaudoti priežiūros įgaliojimais, numatytais Direktyvoje 2013/36/ES, įskaitant įgaliojimą reikalauti, kad įstaigos taikytų specialią atidėjinių politiką arba turto valdymo tvarką nuosavų lėšų poreikio atžvilgiu. Todėl kompetentingoms institucijoms kiekvienu konkrečiu atveju galima viršyti šiuo reglamentu nustatytus reikalavimus, kad užtikrintų pakankamą neveiksnių pozicijų padengimą; |
| --- | --- |

(6)

prudencinė finansinio stabilumo stiprinimo priemonė neturėtų trukdyti kompetentingoms institucijoms naudotis turimais priežiūros įgaliojimais pagal Direktyvą 2013/36/ES. Kompetentingoms institucijoms kiekvienu konkrečiu atveju nustačius, kad, nepaisant šiuo reglamentu nustatytos prudencinės finansinio stabilumo stiprinimo priemonės taikymo neveiksnioms pozicijoms, konkrečios įstaigos neveiksnios pozicijos nėra pakankamai padengtos, joms turėtų būti galima pasinaudoti priežiūros įgaliojimais, numatytais Direktyvoje 2013/36/ES, įskaitant įgaliojimą reikalauti, kad įstaigos taikytų specialią atidėjinių politiką arba turto valdymo tvarką nuosavų lėšų poreikio atžvilgiu. Todėl kompetentingoms institucijoms kiekvienu konkrečiu atveju galima viršyti šiuo reglamentu nustatytus reikalavimus, kad užtikrintų pakankamą neveiksnių pozicijų padengimą;

| (7) | prudencinės finansinio stabilumo stiprinimo priemonės taikymo tikslais Reglamente (ES) Nr. 575/2013 tikslinga nustatyti aiškias neveiksnių pozicijų klasifikavimo sąlygas. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 680/2014 (9) jau yra nustatyti su neveiksniomis pozicijomis susiję kriterijai priežiūros ataskaitų teikimo reikmėms, todėl neveiksnių pozicijų klasifikavimą tikslinga pagrįsti ta galiojančia sistema. Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 680/2014 daroma nuoroda į pozicijas esant įsipareigojimų neįvykdymui, apibrėžtoms nuosavų lėšų reikalavimų kredito rizikai padengti apskaičiavimo tikslu, ir į pagal taikytiną apskaitos sistemą nuvertėjusiomis laikomas pozicijas. Kadangi nuo restruktūrizavimo priemonių gali priklausyti, ar pozicija priskiriama neveiksnių pozicijų klasei, klasifikavimo kriterijai yra papildomi aiškiais restruktūrizavimo priemonių poveikio kriterijais. Restruktūrizavimo priemonėmis turėtų būti siekiama sugrąžinti skolininkui tvarų mokėtojo statusą ir jos turi atitikti Sąjungos vartotojų apsaugos teisę ir visų pirma direktyvas 2008/48/EB ir 2014/17/ES, tačiau galėtų turėti skirtingą pagrindą ir padarinius. Todėl tikslinga nustatyti, kad neveiksniai pozicijai taikoma restruktūrizavimo priemonė neturėtų būti priežastis nebepriskirti tos pozicijos neveiksnių pozicijų klasei, nebent būtų tenkinami tam tikri griežti tokio priskyrimo tai klasei panaikinimo kriterijai; |
| --- | --- |

(7)

prudencinės finansinio stabilumo stiprinimo priemonės taikymo tikslais Reglamente (ES) Nr. 575/2013 tikslinga nustatyti aiškias neveiksnių pozicijų klasifikavimo sąlygas. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 680/2014 (9) jau yra nustatyti su neveiksniomis pozicijomis susiję kriterijai priežiūros ataskaitų teikimo reikmėms, todėl neveiksnių pozicijų klasifikavimą tikslinga pagrįsti ta galiojančia sistema. Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 680/2014 daroma nuoroda į pozicijas esant įsipareigojimų neįvykdymui, apibrėžtoms nuosavų lėšų reikalavimų kredito rizikai padengti apskaičiavimo tikslu, ir į pagal taikytiną apskaitos sistemą nuvertėjusiomis laikomas pozicijas. Kadangi nuo restruktūrizavimo priemonių gali priklausyti, ar pozicija priskiriama neveiksnių pozicijų klasei, klasifikavimo kriterijai yra papildomi aiškiais restruktūrizavimo priemonių poveikio kriterijais. Restruktūrizavimo priemonėmis turėtų būti siekiama sugrąžinti skolininkui tvarų mokėtojo statusą ir jos turi atitikti Sąjungos vartotojų apsaugos teisę ir visų pirma direktyvas 2008/48/EB ir 2014/17/ES, tačiau galėtų turėti skirtingą pagrindą ir padarinius. Todėl tikslinga nustatyti, kad neveiksniai pozicijai taikoma restruktūrizavimo priemonė neturėtų būti priežastis nebepriskirti tos pozicijos neveiksnių pozicijų klasei, nebent būtų tenkinami tam tikri griežti tokio priskyrimo tai klasei panaikinimo kriterijai;

| (8) | kuo ilgiau pozicija buvo neveiksni, tuo mažesnė yra tikimybė susigrąžinti jos vertę. Todėl pozicijos dalis, kuri turėtų būti padengta atidėjiniais, kitais koregavimais arba atskaitymais, laikui bėgant turėtų didėti pagal iš anksto nustatytą tvarkaraštį. Todėl įstaigos įsigytoms neveiksnioms pozicijoms tvarkaraštis turėtų būti taikomas ne nuo neveiksnios pozicijos įsigijimo datos, o nuo tos dienos, kai ta pozicija pirmą kartą buvo priskirta neveiksnių pozicijų klasei. Tuo tikslu pardavėjas turėtų informuoti pirkėją apie datą, nuo kurios pozicija buvo priskirta neveiksnių pozicijų klasei; |
| --- | --- |

(8)

kuo ilgiau pozicija buvo neveiksni, tuo mažesnė yra tikimybė susigrąžinti jos vertę. Todėl pozicijos dalis, kuri turėtų būti padengta atidėjiniais, kitais koregavimais arba atskaitymais, laikui bėgant turėtų didėti pagal iš anksto nustatytą tvarkaraštį. Todėl įstaigos įsigytoms neveiksnioms pozicijoms tvarkaraštis turėtų būti taikomas ne nuo neveiksnios pozicijos įsigijimo datos, o nuo tos dienos, kai ta pozicija pirmą kartą buvo priskirta neveiksnių pozicijų klasei. Tuo tikslu pardavėjas turėtų informuoti pirkėją apie datą, nuo kurios pozicija buvo priskirta neveiksnių pozicijų klasei;

| (9) | skaičiuojant specifinės kredito rizikos koregavimus, reikėtų atsižvelgti į dalinius nurašymus. Tam, kad nurašymas nebūtų apskaičiuotas dukart, būtina naudoti pradinės pozicijos vertę prieš dalinį nurašymą. Dalinių nurašymų įtraukimas į elementų, kuriuos galima naudoti siekiant atitikti finansinio stabilumo stiprinimo priemonės reikalavimus, sąrašą turėtų paskatinti įstaigas nurašymus pripažinti laiku. Neveiksnių pozicijų, kurias įstaiga įsigijo už mažesnę kainą nei skolininko mokėtina suma, atveju pirkimo kainos ir skolininko mokėtinos sumos skirtumą pirkėjas turėtų traktuoti taip pat kaip dalinį nurašymą prudencinės finansinio stabilumo stiprinimo priemonės taikymo tikslu; |
| --- | --- |

(9)

skaičiuojant specifinės kredito rizikos koregavimus, reikėtų atsižvelgti į dalinius nurašymus. Tam, kad nurašymas nebūtų apskaičiuotas dukart, būtina naudoti pradinės pozicijos vertę prieš dalinį nurašymą. Dalinių nurašymų įtraukimas į elementų, kuriuos galima naudoti siekiant atitikti finansinio stabilumo stiprinimo priemonės reikalavimus, sąrašą turėtų paskatinti įstaigas nurašymus pripažinti laiku. Neveiksnių pozicijų, kurias įstaiga įsigijo už mažesnę kainą nei skolininko mokėtina suma, atveju pirkimo kainos ir skolininko mokėtinos sumos skirtumą pirkėjas turėtų traktuoti taip pat kaip dalinį nurašymą prudencinės finansinio stabilumo stiprinimo priemonės taikymo tikslu;

| (10) | paprastai tikimasi, kad užtikrintų neveiksnių pozicijų nuostoliai bus ne tokie dideli nei neužtikrintų neveiksnių pozicijų nuostoliai, nes, be įstaigos bendrojo reikalavimo įsipareigojimų nevykdančiam skolininkui, dėl neveiksnių pozicijų kredito užtikrinimo įstaiga įgyja teisę teikti specialų reikalavimą turto atžvilgiu arba trečiajai šaliai. Neužtikrintos neveiksnios pozicijos atveju būtų galima teikti tik bendrąjį reikalavimą įsipareigojimų nevykdančiam skolininkui. Dėl didesnių nuostolių, tikėtinų neužtikrintų neveiksnių pozicijų atveju, reikėtų taikyti griežtesnį tvarkaraštį; |
| --- | --- |

(10)

paprastai tikimasi, kad užtikrintų neveiksnių pozicijų nuostoliai bus ne tokie dideli nei neužtikrintų neveiksnių pozicijų nuostoliai, nes, be įstaigos bendrojo reikalavimo įsipareigojimų nevykdančiam skolininkui, dėl neveiksnių pozicijų kredito užtikrinimo įstaiga įgyja teisę teikti specialų reikalavimą turto atžvilgiu arba trečiajai šaliai. Neužtikrintos neveiksnios pozicijos atveju būtų galima teikti tik bendrąjį reikalavimą įsipareigojimų nevykdančiam skolininkui. Dėl didesnių nuostolių, tikėtinų neužtikrintų neveiksnių pozicijų atveju, reikėtų taikyti griežtesnį tvarkaraštį;

| (11) | pozicija, tik iš dalies padengta reikalavimus atitinkančiu kredito užtikrinimu, turėtų būti laikoma užtikrinta padengtos dalies atveju ir neužtikrinta reikalavimus atitinkančiu kredito užtikrinimu nepadengtos dalies atveju. Siekiant nustatyti, kurios neveiksnių pozicijų dalys laikytinos užtikrintomis arba neužtikrintomis, reikėtų taikyti kredito užtikrinimo ir visiškai užtikrintų hipotekų tinkamumo kriterijus, naudojamus nuosavų lėšų poreikiui apskaičiuoti, vadovaujantis atitinkamu požiūriu pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013, apimančiu taikytiną vertės koregavimą; |
| --- | --- |

(11)

pozicija, tik iš dalies padengta reikalavimus atitinkančiu kredito užtikrinimu, turėtų būti laikoma užtikrinta padengtos dalies atveju ir neužtikrinta reikalavimus atitinkančiu kredito užtikrinimu nepadengtos dalies atveju. Siekiant nustatyti, kurios neveiksnių pozicijų dalys laikytinos užtikrintomis arba neužtikrintomis, reikėtų taikyti kredito užtikrinimo ir visiškai užtikrintų hipotekų tinkamumo kriterijus, naudojamus nuosavų lėšų poreikiui apskaičiuoti, vadovaujantis atitinkamu požiūriu pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013, apimančiu taikytiną vertės koregavimą;

| (12) | reikėtų taikyti vienodą tvarkaraštį nepriklausomai nuo pozicijos neveiksnumo priežasčių. Prudencinė finansinio stabilumo stiprinimo priemonė turėtų būti taikoma kiekvienos atskiros pozicijos lygmeniu. Trejų metų tvarkaraštis turėtų būti taikomas neužtikrintoms neveiksnioms pozicijoms. Siekiant užtikrinti galimybę įstaigoms ir valstybėms narėms pagerinti restruktūrizavimo arba vykdymo užtikrinimo procedūrų veiksmingumą, taip pat pripažinti, kad užstatytu nekilnojamuoju turtu ir būsto paskolomis, užtikrintomis Reglamente (ES) Nr. 575/2013 apibrėžto reikalavimus atitinkančio užtikrinimo teikėjo, užtikrintos neveiksnios pozicijos turės likutinę vertę ilgesnį laikotarpį po to, kai paskola priskiriama neveiksnių kategorijai, tikslinga numatyti devynerių metų trukmės tvarkaraštį. Kitoms užtikrintoms neveiksnioms pozicijoms turėtų būti taikomas septynerių metų trukmės tvarkaraštis tam, kad būtų pasiektas visiško padengimo lygis; |
| --- | --- |

(12)

reikėtų taikyti vienodą tvarkaraštį nepriklausomai nuo pozicijos neveiksnumo priežasčių. Prudencinė finansinio stabilumo stiprinimo priemonė turėtų būti taikoma kiekvienos atskiros pozicijos lygmeniu. Trejų metų tvarkaraštis turėtų būti taikomas neužtikrintoms neveiksnioms pozicijoms. Siekiant užtikrinti galimybę įstaigoms ir valstybėms narėms pagerinti restruktūrizavimo arba vykdymo užtikrinimo procedūrų veiksmingumą, taip pat pripažinti, kad užstatytu nekilnojamuoju turtu ir būsto paskolomis, užtikrintomis Reglamente (ES) Nr. 575/2013 apibrėžto reikalavimus atitinkančio užtikrinimo teikėjo, užtikrintos neveiksnios pozicijos turės likutinę vertę ilgesnį laikotarpį po to, kai paskola priskiriama neveiksnių kategorijai, tikslinga numatyti devynerių metų trukmės tvarkaraštį. Kitoms užtikrintoms neveiksnioms pozicijoms turėtų būti taikomas septynerių metų trukmės tvarkaraštis tam, kad būtų pasiektas visiško padengimo lygis;

| (13) | siekiant pritaikyti atitinkamą padengimo koeficientą turėtų būti įmanoma atsižvelgti į restruktūrizavimo priemones. Konkrečiau, pozicija toliau turėtų būti priskiriama neveiksniai, bet padengimo lygio reikalavimas dar vienus papildomus metus turėtų nekisti. Todėl koeficientas, kuris būtų taikytinas tais metais, kai buvo taikoma restruktūrizavimo priemonė, turėtų galioti dvejus metus. Jeigu, pasibaigus tam papildomų metų laikotarpiui, pozicija vis dar yra neveiksni, taikytinas koeficientas turėtų būti nustatomas taip, tarsi nebūtų buvusi taikoma jokia restruktūrizavimo priemonė, atsižvelgiant į datą, kada pozicija pirmą kartą buvo priskirta neveiksnių pozicijų klasei. Atsižvelgiant į tai, kad dėl taikomų restruktūrizavimo priemonių neturėtų būti kreipiamasi į arbitražą, tie papildomi metai turėtų būti leidžiami tik pirmosios restruktūrizavimo priemonės, kuri buvo pradėta taikyti nuo tada, kai pozicija buvo priskirta neveiksnių pozicijų klasei, atžvilgiu. Be to, vienų metų laikotarpis, per kurį padengimo koeficientas nekinta, neturėtų būti atidėjinių tvarkaraščio pailginimo priežastis. Todėl jokia trečiais metais po neužtikrintų pozicijų priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei arba septintais metais po užtikrintų pozicijų priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei taikoma restruktūrizavimo priemonė neturėtų būti visiško neveiksnių pozicijų padengimo vėlavimo priežastis; |
| --- | --- |

(13)

siekiant pritaikyti atitinkamą padengimo koeficientą turėtų būti įmanoma atsižvelgti į restruktūrizavimo priemones. Konkrečiau, pozicija toliau turėtų būti priskiriama neveiksniai, bet padengimo lygio reikalavimas dar vienus papildomus metus turėtų nekisti. Todėl koeficientas, kuris būtų taikytinas tais metais, kai buvo taikoma restruktūrizavimo priemonė, turėtų galioti dvejus metus. Jeigu, pasibaigus tam papildomų metų laikotarpiui, pozicija vis dar yra neveiksni, taikytinas koeficientas turėtų būti nustatomas taip, tarsi nebūtų buvusi taikoma jokia restruktūrizavimo priemonė, atsižvelgiant į datą, kada pozicija pirmą kartą buvo priskirta neveiksnių pozicijų klasei. Atsižvelgiant į tai, kad dėl taikomų restruktūrizavimo priemonių neturėtų būti kreipiamasi į arbitražą, tie papildomi metai turėtų būti leidžiami tik pirmosios restruktūrizavimo priemonės, kuri buvo pradėta taikyti nuo tada, kai pozicija buvo priskirta neveiksnių pozicijų klasei, atžvilgiu. Be to, vienų metų laikotarpis, per kurį padengimo koeficientas nekinta, neturėtų būti atidėjinių tvarkaraščio pailginimo priežastis. Todėl jokia trečiais metais po neužtikrintų pozicijų priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei arba septintais metais po užtikrintų pozicijų priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei taikoma restruktūrizavimo priemonė neturėtų būti visiško neveiksnių pozicijų padengimo vėlavimo priežastis;

| (14) | siekdama užtikrinti, kad įstaigų neveiksnių pozicijų kredito užtikrinimo vertinimas būtų vykdomas taikant prudencinį požiūrį, Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija) (EBI) turėtų apsvarstyti bendros metodikos poreikį ir prireikus ją parengti, visų pirma nustatydama prielaidas, susijusias su susigrąžinimo ir vykdymo užtikrinimo tikimybe, ir galbūt įtraukdama būtiniausius kredito apsaugos pakartotinio vertinimo po tam tikro laiko reikalavimus; |
| --- | --- |

(14)

siekdama užtikrinti, kad įstaigų neveiksnių pozicijų kredito užtikrinimo vertinimas būtų vykdomas taikant prudencinį požiūrį, Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija) (EBI) turėtų apsvarstyti bendros metodikos poreikį ir prireikus ją parengti, visų pirma nustatydama prielaidas, susijusias su susigrąžinimo ir vykdymo užtikrinimo tikimybe, ir galbūt įtraukdama būtiniausius kredito apsaugos pakartotinio vertinimo po tam tikro laiko reikalavimus;

| (15) | kad perėjimas prie naujosios prudencinės finansinio stabilumo stiprinimo priemonės būtų kuo sklandesnis, naujosios taisyklės neturėtų būti taikomos pozicijoms, atsiradusioms iki 2019 m. balandžio 26 d.; |
| --- | --- |

(15)

kad perėjimas prie naujosios prudencinės finansinio stabilumo stiprinimo priemonės būtų kuo sklandesnis, naujosios taisyklės neturėtų būti taikomos pozicijoms, atsiradusioms iki 2019 m. balandžio 26 d.;

| (16) | siekiant užtikrinti, kad šiuo reglamentu padaryti Reglamento (ES) Nr. 575/2013 daliniai pakeitimai būtų taikomi laiku, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

(16)

siekiant užtikrinti, kad šiuo reglamentu padaryti Reglamento (ES) Nr. 575/2013 daliniai pakeitimai būtų taikomi laiku, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| (17) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(17)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 36 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:






  „m) | taikytiną nepakankamo neveiksnių pozicijų padengimo sumą.“; |
| --- | --- | --- |

1)

36 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:

„m)

| 2) | įterpiami šie straipsniai:

  „47a straipsnis
  Neveiksnios pozicijos

  1.   36 straipsnio 1 dalies m punkto tikslais terminas „pozicija“ apima visus šiuos straipsnius, jeigu jie nėra įtraukti į įstaigos prekybos knygą:






  a) | skolos priemonę, įskaitant skolos vertybinį popierių, paskolą, išankstinį mokėjimą ir indėlį iki pareikalavimo; |
| --- | --- | --- |

2)

įterpiami šie straipsniai:

„47a straipsnis

Neveiksnios pozicijos

1.   36 straipsnio 1 dalies m punkto tikslais terminas „pozicija“ apima visus šiuos straipsnius, jeigu jie nėra įtraukti į įstaigos prekybos knygą:

a)

skolos priemonę, įskaitant skolos vertybinį popierių, paskolą, išankstinį mokėjimą ir indėlį iki pareikalavimo;

| b) | suteiktą kreditavimo įsipareigojimą, suteiktą finansinę garantiją ar kitą suteiktą įsipareigojimą, nepriklausomai nuo to, ar jis atšaukiamas, ar ne, išskyrus nepanaudotas kredito priemones, kurias galima besąlygiškai atšaukti bet kuriuo metu ir be išankstinio pranešimo arba kuriomis iš esmės numatomas automatinis atšaukimas dėl skolininko kreditingumo pablogėjimo. |
| --- | --- |

b)

suteiktą kreditavimo įsipareigojimą, suteiktą finansinę garantiją ar kitą suteiktą įsipareigojimą, nepriklausomai nuo to, ar jis atšaukiamas, ar ne, išskyrus nepanaudotas kredito priemones, kurias galima besąlygiškai atšaukti bet kuriuo metu ir be išankstinio pranešimo arba kuriomis iš esmės numatomas automatinis atšaukimas dėl skolininko kreditingumo pablogėjimo.

2.   36 straipsnio 1 dalies m punkto tikslais skolos priemonės pozicijos vertė yra lygi jos apskaitinei vertei, apskaičiuotai neatsižvelgiant į jokius specifinės kredito rizikos koregavimus, papildomus vertės koregavimus pagal 34 ir 105 straipsnius, atskaitymus pagal 36 straipsnio 1 dalies m punktą, kitus su pozicija susijusius nuosavų lėšų sumažinimus arba dalinius įstaigos atliktus nurašymus nuo paskutinio karto, kai pozicija buvo priskirta neveiksnių pozicijų klasei.

36 straipsnio 1 dalies m punkto tikslais į skolos priemonės, kuri buvo įsigyta už mažesnę kainą nei skolininko mokėtina suma, pozicijos vertę įtraukiamas pirkimo kainos ir skolininko mokėtinos sumos skirtumas.

36 straipsnio 1 dalies m punkto tikslais suteikto kreditavimo įsipareigojimo, suteiktos finansinės garantijos ar bet kurio kito pagal šio straipsnio 1 dalies b punktą suteikto įsipareigojimo pozicijos vertė yra jos nominalioji vertė, atitinkanti įstaigos didžiausią kredito rizikos poziciją, neatsižvelgiant į jokį tiesioginį ar netiesioginį kredito užtikrinimą. Suteiktų kreditavimo įsipareigojimų nominalioji vertė – tai nepanaudota suma, kurią įstaiga įsipareigojo paskolinti, ir suteiktos finansinės garantijos nominalioji vertė – didžiausia galima suma, kurią subjektui tektų sumokėti, jeigu būtų pareikalauta garantijos.

Šios dalies trečioje pastraipoje nurodyta nominalioji vertė apskaičiuojama neatsižvelgiant į jokį specifinės kredito rizikos koregavimą, papildomus vertės koregavimus pagal 34 ir 105 straipsnius, atskaitymus pagal 36 straipsnio 1 dalies m punktą ar kitus su pozicija susijusius nuosavų lėšų sumažinimus.

3.   36 straipsnio 1 dalies m punkto tikslais neveiksnių pozicijų klasei priskiriamos šios pozicijos:

| a) | pozicija, kurios atžvilgiu laikoma, kad įvyko įsipareigojimų neįvykdymo atvejis pagal 178 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

pozicija, kurios atžvilgiu laikoma, kad įvyko įsipareigojimų neįvykdymo atvejis pagal 178 straipsnį;

| b) | pozicija, pagal taikytiną apskaitos sistemą laikoma nuvertėjusia; |
| --- | --- |

b)

pozicija, pagal taikytiną apskaitos sistemą laikoma nuvertėjusia;

| c) | pozicija, kuriai taikomas bandomasis laikotarpis pagal 7 dalį, kai taikomos papildomos restruktūrizavimo priemonės arba kai pozicija tampa pradelsta daugiau nei 30 dienų; |
| --- | --- |

c)

pozicija, kuriai taikomas bandomasis laikotarpis pagal 7 dalį, kai taikomos papildomos restruktūrizavimo priemonės arba kai pozicija tampa pradelsta daugiau nei 30 dienų;

| d) | pozicija, kurią sudaro įsipareigojimas, kurio įvykdymo arba kito panaudojimo atveju visa suma greičiausiai nebūtų grąžinta nerealizavus užtikrinimo priemonės; |
| --- | --- |

d)

pozicija, kurią sudaro įsipareigojimas, kurio įvykdymo arba kito panaudojimo atveju visa suma greičiausiai nebūtų grąžinta nerealizavus užtikrinimo priemonės;

| e) | pozicija, kurią sudaro finansinė garantija, kurią garantijos gavėjas greičiausiai pareikalautų įvykdyti, be kita ko, tuo atveju, kai pagrindinė garantuota pozicija atitinka priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei kriterijus. |
| --- | --- |

e)

pozicija, kurią sudaro finansinė garantija, kurią garantijos gavėjas greičiausiai pareikalautų įvykdyti, be kita ko, tuo atveju, kai pagrindinė garantuota pozicija atitinka priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei kriterijus.

Minėto a punkto tikslais tais atvejais, kai įstaiga turi balansinių pozicijų įsipareigojančiojo asmens atžvilgiu, kurios yra pradelstos daugiau nei 90 dienų ir sudaro daugiau nei 20 % visų balansinių pozicijų to įsipareigojančiojo asmens atžvilgiu, visos balansinės ir nebalansinės pozicijos to įsipareigojančiojo asmens atžvilgiu laikomos esančios neveiksniomis.

4.   Pozicijos, kurioms restruktūrizavimo priemonė nebuvo taikoma, neveiksnių pozicijų klasei 36 straipsnio 1 dalies m punkto tikslais nebepriskiriamos, jei tenkinamos visos šios sąlygos:

| a) | pozicija atitinka įstaigos taikomus panaikinimo kriterijus, pagal kuriuos panaikinamas priskyrimas nuvertėjusių pozicijų klasei pagal taikytiną apskaitos sistemą ir neįvykdytų pozicijų klasei pagal 178 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

pozicija atitinka įstaigos taikomus panaikinimo kriterijus, pagal kuriuos panaikinamas priskyrimas nuvertėjusių pozicijų klasei pagal taikytiną apskaitos sistemą ir neįvykdytų pozicijų klasei pagal 178 straipsnį;

| b) | įsipareigojančiojo asmens padėtis pagerėjo tiek, kad įstaiga yra įsitikinusi, kad galimai visiškas grąžinimas bus atliktas laiku; |
| --- | --- |

b)

įsipareigojančiojo asmens padėtis pagerėjo tiek, kad įstaiga yra įsitikinusi, kad galimai visiškas grąžinimas bus atliktas laiku;

| c) | įsipareigojantysis asmuo neturi jokių sumų, pradelstų daugiau nei 90 dienų. |
| --- | --- |

c)

įsipareigojantysis asmuo neturi jokių sumų, pradelstų daugiau nei 90 dienų.

5.   Jei pagal taikytiną apskaitos sistemą neveiksni pozicija klasifikuojama kaip pardavimui laikomas ilgalaikis turtas, tai nėra pagrindas panaikinti jos priskyrimą neveiksnių pozicijų klasei 36 straipsnio 1 dalies m punkto tikslais.

6.   Neveiksnios pozicijos, kurioms taikomos restruktūrizavimo priemonės, neveiksnių pozicijų klasei 36 straipsnio 1 dalies m punkto tikslais nebepriskiriamos, jei tenkinamos visos šios sąlygos:

| a) | pozicijų padėtis pasikeitė taip, kad nebėra pagrindo jų priskirti neveiksnių pozicijų klasei pagal 3 dalį; |
| --- | --- |

a)

pozicijų padėtis pasikeitė taip, kad nebėra pagrindo jų priskirti neveiksnių pozicijų klasei pagal 3 dalį;

| b) | praėjo bent vieni metai nuo datos, kai buvo pradėtos taikyti restruktūrizavimo priemonės, ir nuo datos, kai pozicijos buvo priskirtos neveiksnių pozicijų klasei, atsižvelgiant į tai, kuri iš tų dviejų datų yra vėlesnė; |
| --- | --- |

b)

praėjo bent vieni metai nuo datos, kai buvo pradėtos taikyti restruktūrizavimo priemonės, ir nuo datos, kai pozicijos buvo priskirtos neveiksnių pozicijų klasei, atsižvelgiant į tai, kuri iš tų dviejų datų yra vėlesnė;

| c) | po restruktūrizavimo priemonių taikymo nebeliko pradelstų sumų, ir įstaiga, išanalizavusi įsipareigojančiojo asmens finansinę padėtį, yra įsitikinusi visiško pozicijos apmokėjimo laiku tikimybe. |
| --- | --- |

c)

po restruktūrizavimo priemonių taikymo nebeliko pradelstų sumų, ir įstaiga, išanalizavusi įsipareigojančiojo asmens finansinę padėtį, yra įsitikinusi visiško pozicijos apmokėjimo laiku tikimybe.

Visiškas pozicijos apmokėjimas laiku nelaikomas tikėtinu, nebent įsipareigojantysis asmuo reguliariai ir laiku mokėjo įmokas, kurių sumos yra lygios kuriai nors iš šių:

| a) | sumai, kuri buvo pradelsta iki restruktūrizavimo priemonės taikymo pradžios, kai pradelstų sumų buvo; |
| --- | --- |

a)

sumai, kuri buvo pradelsta iki restruktūrizavimo priemonės taikymo pradžios, kai pradelstų sumų buvo;

| b) | sumai, kuri buvo nurašyta pagal pradėtas taikyti restruktūrizavimo priemones, kai pradelstų sumų nebuvo. |
| --- | --- |

b)

sumai, kuri buvo nurašyta pagal pradėtas taikyti restruktūrizavimo priemones, kai pradelstų sumų nebuvo.

7.   Kai neveiksni pozicija nustoja būti priskiriama neveiksnių pozicijų klasei pagal 6 dalį, tokiai pozicijai taikomas bandomasis laikotarpis tol, kol bus tenkinamos visos šios sąlygos:

| a) | nuo datos, kai pozicija, kuriai taikomos restruktūrizavimo priemonės, vėl priskirta veiksnių pozicijų klasei, praėjo bent dveji metai; |
| --- | --- |

a)

nuo datos, kai pozicija, kuriai taikomos restruktūrizavimo priemonės, vėl priskirta veiksnių pozicijų klasei, praėjo bent dveji metai;

| b) | bent pusę laikotarpio, kurį pozicijai būtų taikomas bandomasis laikotarpis, įmokos mokėtos reguliariai ir laiku, taip grąžinant reikšmingą agreguotos pagrindinės sumos ar palūkanų dalį; |
| --- | --- |

b)

bent pusę laikotarpio, kurį pozicijai būtų taikomas bandomasis laikotarpis, įmokos mokėtos reguliariai ir laiku, taip grąžinant reikšmingą agreguotos pagrindinės sumos ar palūkanų dalį;

| c) | nė viena iš pozicijų įsipareigojančiojo asmens atžvilgiu nėra pradelsta daugiau nei 30 dienų. |
| --- | --- |

c)

nė viena iš pozicijų įsipareigojančiojo asmens atžvilgiu nėra pradelsta daugiau nei 30 dienų.

47b straipsnis

Restruktūrizavimo priemonės

1.   Restruktūrizavimo priemonė yra lengvata, kurią įstaiga suteikia įsipareigojančiajam asmeniui, kuris, vykdydamas savo finansinius įsipareigojimus, susiduria su sunkumais arba, tikėtina, su jais susidurs. Dėl lengvatos skolintojas gali patirti nuostolių ir ji reiškia bet kurį iš šių veiksmų:

| a) | skolinio įsipareigojimo sąlygų pakeitimą, kuris nebūtų buvęs atliktas, jei įsipareigojantysis asmuo nebūtų susidūręs su sunkumais vykdydamas savo finansinius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

a)

skolinio įsipareigojimo sąlygų pakeitimą, kuris nebūtų buvęs atliktas, jei įsipareigojantysis asmuo nebūtų susidūręs su sunkumais vykdydamas savo finansinius įsipareigojimus;

| b) | skolinio įsipareigojimo visišką ar dalinį refinansavimą, kuris nebūtų buvęs taikomas, jei įsipareigojantysis asmuo nebūtų susidūręs su sunkumais vykdydamas savo finansinius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

b)

skolinio įsipareigojimo visišką ar dalinį refinansavimą, kuris nebūtų buvęs taikomas, jei įsipareigojantysis asmuo nebūtų susidūręs su sunkumais vykdydamas savo finansinius įsipareigojimus.

2.   Restruktūrizavimo priemonėmis laikomos bent šios aplinkybės:

| a) | naujos sutarties sąlygos yra palankesnės įsipareigojančiajam asmeniui nei ankstesnės sutarties sąlygos, kai įsipareigojantysis asmuo susiduria arba, tikėtina, susidurs su sunkumais vykdydamas savo finansinius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

a)

naujos sutarties sąlygos yra palankesnės įsipareigojančiajam asmeniui nei ankstesnės sutarties sąlygos, kai įsipareigojantysis asmuo susiduria arba, tikėtina, susidurs su sunkumais vykdydamas savo finansinius įsipareigojimus;

| b) | naujos sutarties sąlygos yra palankesnės įsipareigojančiajam asmeniui nei tos pačios įstaigos tuo metu siūlomos sutarties sąlygos įsipareigojantiesiems asmenims, kurių rizikos profilis yra panašus, kai įsipareigojantysis asmuo susiduria arba, tikėtina, susidurs su sunkumais vykdydamas savo finansinius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

b)

naujos sutarties sąlygos yra palankesnės įsipareigojančiajam asmeniui nei tos pačios įstaigos tuo metu siūlomos sutarties sąlygos įsipareigojantiesiems asmenims, kurių rizikos profilis yra panašus, kai įsipareigojantysis asmuo susiduria arba, tikėtina, susidurs su sunkumais vykdydamas savo finansinius įsipareigojimus;

| c) | iki sutarties sąlygų pakeitimo pozicija pagal pradines sutarties sąlygas buvo priskirta neveiksnių pozicijų klasei arba ji būtų buvusi tokiai klasei priskirta jei sutarties sąlygos nebūtų keičiamos; |
| --- | --- |

c)

iki sutarties sąlygų pakeitimo pozicija pagal pradines sutarties sąlygas buvo priskirta neveiksnių pozicijų klasei arba ji būtų buvusi tokiai klasei priskirta jei sutarties sąlygos nebūtų keičiamos;

| d) | dėl priemonės skolinis įsipareigojimas yra visiškai ar iš dalies panaikinamas; |
| --- | --- |

d)

dėl priemonės skolinis įsipareigojimas yra visiškai ar iš dalies panaikinamas;

| e) | įstaiga patvirtina leidimą naudoti išlygas, pagal kurias įsipareigojantysis asmuo gali keisti sutarties sąlygas, ir prieš tų išlygų panaudojimą pozicija buvo priskirta neveiksnių pozicijų klasei arba būtų tokiai klasei priskirta nepanaudojus tų išlygų; |
| --- | --- |

e)

įstaiga patvirtina leidimą naudoti išlygas, pagal kurias įsipareigojantysis asmuo gali keisti sutarties sąlygas, ir prieš tų išlygų panaudojimą pozicija buvo priskirta neveiksnių pozicijų klasei arba būtų tokiai klasei priskirta nepanaudojus tų išlygų;

| f) | tuo pat arba beveik tuo pat metu, kai suteikta paskola, įsipareigojantysis asmuo atliko pagrindinės sumos ar palūkanų mokėjimus tai pačiai įstaigai pagal kitą skolinį įsipareigojimą, kuris buvo priskirtas neveiksnių pozicijų klasei arba būtų buvęs tokiai klasei priskirtas tų įmokų nesumokėjus; |
| --- | --- |

f)

tuo pat arba beveik tuo pat metu, kai suteikta paskola, įsipareigojantysis asmuo atliko pagrindinės sumos ar palūkanų mokėjimus tai pačiai įstaigai pagal kitą skolinį įsipareigojimą, kuris buvo priskirtas neveiksnių pozicijų klasei arba būtų buvęs tokiai klasei priskirtas tų įmokų nesumokėjus;

| g) | sutarties sąlygų pakeitimas yra susijęs su sumomis, grąžintomis perimant užtikrinimo priemonę, kai tas pakeitimas yra lengvata. |
| --- | --- |

g)

sutarties sąlygų pakeitimas yra susijęs su sumomis, grąžintomis perimant užtikrinimo priemonę, kai tas pakeitimas yra lengvata.

3.   Toliau nurodytos aplinkybės rodo, kad restruktūrizavimo priemonės galėjo būti priimtos:

| a) | pradinė sutartis buvo pradelsta daugiau nei 30 dienų bent kartą per tris mėnesius iki jos pakeitimo arba būtų daugiau nei 30 dienų pradelsta nepadarius pakeitimo; |
| --- | --- |

a)

pradinė sutartis buvo pradelsta daugiau nei 30 dienų bent kartą per tris mėnesius iki jos pakeitimo arba būtų daugiau nei 30 dienų pradelsta nepadarius pakeitimo;

| b) | tuo pat arba beveik tuo pat metu, kai sudaryta kredito sutartis, įsipareigojantysis asmuo atliko pagrindinės sumos ar palūkanų mokėjimus tai pačiai įstaigai pagal kitą skolinį įsipareigojimą, kuris buvo pradelstas 30 dienų bent kartą per tris mėnesius iki naujos paskolos suteikimo; |
| --- | --- |

b)

tuo pat arba beveik tuo pat metu, kai sudaryta kredito sutartis, įsipareigojantysis asmuo atliko pagrindinės sumos ar palūkanų mokėjimus tai pačiai įstaigai pagal kitą skolinį įsipareigojimą, kuris buvo pradelstas 30 dienų bent kartą per tris mėnesius iki naujos paskolos suteikimo;

| c) | įstaiga patvirtina leidimą naudoti išlygas, pagal kurias įsipareigojantysis asmuo gali pakeisti sutarties sąlygas, ir pozicija yra pradelsta 30 dienų arba nepanaudojus tų išlygų būtų pradelsta 30 dienų. |
| --- | --- |

c)

įstaiga patvirtina leidimą naudoti išlygas, pagal kurias įsipareigojantysis asmuo gali pakeisti sutarties sąlygas, ir pozicija yra pradelsta 30 dienų arba nepanaudojus tų išlygų būtų pradelsta 30 dienų.

4.   Šio straipsnio tikslais įsipareigojančiojo asmens patiriami sunkumai vykdant savo finansinius įsipareigojimus yra vertinami įsipareigojančiojo asmens lygmeniu, atsižvelgiant į visus įsipareigojančiojo asmens grupės juridinius asmenis, kurie įtraukiami į konsoliduotas grupės ataskaitas, ir tą grupę kontroliuojančius fizinius asmenis.

47c straipsnis

Su neveiksniomis pozicijomis susijęs atskaitymas

1.   36 straipsnio 1 dalies m punkto tikslais įstaigos atskirai kiekvienos neveiksnios pozicijos atžvilgiu apskaičiuoja taikytiną nepakankamo padengimo sumą, atskaitytiną iš bendro 1 lygio nuosavo kapitalo straipsnių, iš pagal šios dalies a punktą apskaičiuotos sumos atimdamos pagal šios dalies b punktą apskaičiuotą sumą, jei a punkte nurodyta suma viršija b punkte nurodytą sumą:

| a) | suma, kurią sudaro:






  i) | neužtikrinta kiekvienos neveiksnios pozicijos dalis (jei yra), padauginta iš 2 dalyje nurodyto taikytino koeficiento; |
| --- | --- | --- |

a)

suma, kurią sudaro:

i)

neužtikrinta kiekvienos neveiksnios pozicijos dalis (jei yra), padauginta iš 2 dalyje nurodyto taikytino koeficiento;

| ii) | užtikrinta kiekvienos neveiksnios pozicijos dalis (jei yra), padauginta iš 3 dalyje nurodyto taikytino koeficiento; |
| --- | --- |

ii)

užtikrinta kiekvienos neveiksnios pozicijos dalis (jei yra), padauginta iš 3 dalyje nurodyto taikytino koeficiento;

| b) | suma, kurią sudaro šie straipsniai, jeigu jie yra susiję su ta pačia neveiksnia pozicija:






  i) | specifinės kredito rizikos koregavimai; |
| --- | --- | --- |

b)

suma, kurią sudaro šie straipsniai, jeigu jie yra susiję su ta pačia neveiksnia pozicija:

i)

specifinės kredito rizikos koregavimai;

| ii) | papildomi vertės koregavimai pagal 34 ir 105 straipsnius; |
| --- | --- |

ii)

papildomi vertės koregavimai pagal 34 ir 105 straipsnius;

| iii) | kiti nuosavų lėšų sumažinimai; |
| --- | --- |

iii)

kiti nuosavų lėšų sumažinimai;

| iv) | įstaigų, kurios pagal riziką įvertintų pozicijų sumas apskaičiuoja naudodamos vidaus reitingais pagrįstą metodą, atveju – sumų, atskaitytų pagal 36 straipsnio 1 dalies d punktą ir susijusių su neveiksniomis paskolomis, absoliučioji vertė, kai kiekvienai neveiksniai pozicijai priskirtina absoliučioji vertė yra apskaičiuojama padauginant pagal 36 straipsnio 1 dalies d punktą atskaitytas sumas iš procentinio dydžio, kurį atitinka neveiksnios pozicijos tikėtino nuostolio suma, palyginti su bendra neįvykdytų pozicijų arba įvykdytų pozicijų (priklausomai nuo to, kas taikoma) tikėtino nuostolio suma; |
| --- | --- |

iv)

įstaigų, kurios pagal riziką įvertintų pozicijų sumas apskaičiuoja naudodamos vidaus reitingais pagrįstą metodą, atveju – sumų, atskaitytų pagal 36 straipsnio 1 dalies d punktą ir susijusių su neveiksniomis paskolomis, absoliučioji vertė, kai kiekvienai neveiksniai pozicijai priskirtina absoliučioji vertė yra apskaičiuojama padauginant pagal 36 straipsnio 1 dalies d punktą atskaitytas sumas iš procentinio dydžio, kurį atitinka neveiksnios pozicijos tikėtino nuostolio suma, palyginti su bendra neįvykdytų pozicijų arba įvykdytų pozicijų (priklausomai nuo to, kas taikoma) tikėtino nuostolio suma;

| v) | jei neveiksni pozicija įsigyjama už mažesnę kainą nei skolininko mokėtina suma – pirkimo kainos ir skolininko mokėtinos sumos skirtumas; |
| --- | --- |

v)

jei neveiksni pozicija įsigyjama už mažesnę kainą nei skolininko mokėtina suma – pirkimo kainos ir skolininko mokėtinos sumos skirtumas;

| vi) | įstaigos nurašytos sumos nuo tada, kai pozicija buvo priskirta neveiksnių pozicijų klasei. |
| --- | --- |

vi)

įstaigos nurašytos sumos nuo tada, kai pozicija buvo priskirta neveiksnių pozicijų klasei.

Neveiksnios pozicijos užtikrinta dalis – tai tokios pozicijos dalis, kuri, siekiant apskaičiuoti nuosavų lėšų reikalavimus pagal trečios dalies II antraštinę dalį, laikoma padengta tiesioginiu ar netiesioginiu kredito užtikrinimu arba visapusiškai ir visiškai užtikrinta hipotekomis.

Neveiksnios pozicijos neužtikrinta dalis atitinka pozicijos vertės, kaip nurodyta 47a straipsnio 1 dalyje, ir pozicijos užtikrintos dalies skirtumą (jei yra).

2.   1 dalies a punkto i papunkčio tikslais taikomi šie koeficientai:

| a) | 0,35 – neveiksnios pozicijos neužtikrintai daliai, taikytinas laikotarpiu tarp pirmos ir paskutinės trečių metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos; |
| --- | --- |

a)

0,35 – neveiksnios pozicijos neužtikrintai daliai, taikytinas laikotarpiu tarp pirmos ir paskutinės trečių metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos;

| b) | 1 – neveiksnios pozicijos neužtikrintai daliai, taikytinas nuo pirmos ketvirtų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos; |
| --- | --- |

b)

1 – neveiksnios pozicijos neužtikrintai daliai, taikytinas nuo pirmos ketvirtų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos;

3.   1 dalies a punkto ii papunkčio tikslais taikomi šie koeficientai:

| a) | 0,25 – neveiksnios pozicijos užtikrintai daliai, taikytinas laikotarpiu tarp pirmos ir paskutinės ketvirtų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos; |
| --- | --- |

a)

0,25 – neveiksnios pozicijos užtikrintai daliai, taikytinas laikotarpiu tarp pirmos ir paskutinės ketvirtų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos;

| b) | 0,35 – neveiksnios pozicijos užtikrintai daliai, taikytinas laikotarpiu tarp pirmos ir paskutinės penktų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos; |
| --- | --- |

b)

0,35 – neveiksnios pozicijos užtikrintai daliai, taikytinas laikotarpiu tarp pirmos ir paskutinės penktų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos;

| c) | 0,55 – neveiksnios pozicijos užtikrintai daliai, taikytinas laikotarpiu tarp pirmos ir paskutinės šeštų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos; |
| --- | --- |

c)

0,55 – neveiksnios pozicijos užtikrintai daliai, taikytinas laikotarpiu tarp pirmos ir paskutinės šeštų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos;

| d) | 0,70 – neveiksnios pozicijos daliai, užtikrintai nekilnojamuoju turtu pagal trečios dalies II antraštinę dalį, arba kuri yra būsto paskola, užtikrinta 201 straipsnyje nurodyto reikalavimus atitinkančio užtikrinimo teikėjo, taikytinas laikotarpiu tarp pirmos ir paskutinės septintų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos; |
| --- | --- |

d)

0,70 – neveiksnios pozicijos daliai, užtikrintai nekilnojamuoju turtu pagal trečios dalies II antraštinę dalį, arba kuri yra būsto paskola, užtikrinta 201 straipsnyje nurodyto reikalavimus atitinkančio užtikrinimo teikėjo, taikytinas laikotarpiu tarp pirmos ir paskutinės septintų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos;

| e) | 0,80 – neveiksnios pozicijos daliai, užtikrintai kitu tiesioginiu ar netiesioginiu kredito užtikrinimu pagal trečios dalies II antraštinę dalį, taikytinas laikotarpiu tarp pirmos ir paskutinės septintų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos; |
| --- | --- |

e)

0,80 – neveiksnios pozicijos daliai, užtikrintai kitu tiesioginiu ar netiesioginiu kredito užtikrinimu pagal trečios dalies II antraštinę dalį, taikytinas laikotarpiu tarp pirmos ir paskutinės septintų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos;

| f) | 0,80 – neveiksnios pozicijos daliai, užtikrintai nekilnojamuoju turtu pagal trečios dalies II antraštinę dalį, arba kuri yra būsto paskola, užtikrinta 201 straipsnyje nurodyto reikalavimus atitinkančio užtikrinimo teikėjo, taikytinas laikotarpiu tarp pirmos ir paskutinės aštuntų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos; |
| --- | --- |

f)

0,80 – neveiksnios pozicijos daliai, užtikrintai nekilnojamuoju turtu pagal trečios dalies II antraštinę dalį, arba kuri yra būsto paskola, užtikrinta 201 straipsnyje nurodyto reikalavimus atitinkančio užtikrinimo teikėjo, taikytinas laikotarpiu tarp pirmos ir paskutinės aštuntų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos;

| g) | 1 – neveiksnios pozicijos daliai, užtikrintai kitu tiesioginiu ar netiesioginiu kredito užtikrinimu pagal trečios dalies II antraštinę dalį, taikytinas nuo pirmos aštuntų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos; |
| --- | --- |

g)

1 – neveiksnios pozicijos daliai, užtikrintai kitu tiesioginiu ar netiesioginiu kredito užtikrinimu pagal trečios dalies II antraštinę dalį, taikytinas nuo pirmos aštuntų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos;

| h) | 0,85 – neveiksnios pozicijos daliai, užtikrintai nekilnojamuoju turtu pagal trečios dalies II antraštinę dalį, arba kuri yra būsto paskola, užtikrinta 201 straipsnyje nurodyto reikalavimus atitinkančio užtikrinimo teikėjo, taikytinas laikotarpiu tarp pirmos ir paskutinės devintų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos; |
| --- | --- |

h)

0,85 – neveiksnios pozicijos daliai, užtikrintai nekilnojamuoju turtu pagal trečios dalies II antraštinę dalį, arba kuri yra būsto paskola, užtikrinta 201 straipsnyje nurodyto reikalavimus atitinkančio užtikrinimo teikėjo, taikytinas laikotarpiu tarp pirmos ir paskutinės devintų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos;

| i) | 1 – neveiksnios pozicijos daliai, užtikrintai nekilnojamuoju turtu pagal trečios dalies II antraštinę dalį, arba kuri yra būsto paskola, užtikrinta reikalavimus atitinkančio užtikrinimo teikėjo, kaip numatyta 201 straipsnyje, taikytinas nuo pirmos dešimtų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos. |
| --- | --- |

i)

1 – neveiksnios pozicijos daliai, užtikrintai nekilnojamuoju turtu pagal trečios dalies II antraštinę dalį, arba kuri yra būsto paskola, užtikrinta reikalavimus atitinkančio užtikrinimo teikėjo, kaip numatyta 201 straipsnyje, taikytinas nuo pirmos dešimtų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos.

4.   Nukrypstant nuo 3 dalies, neveiksnios pozicijos daliai, kuri yra užtikrinta arba apdrausta oficialios eksporto kreditų agentūros, taikomi šie koeficientai:

| a) | 0 – neveiksnios pozicijos užtikrintai daliai, taikytinas laikotarpiu tarp vienų ir septynerių metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei, ir |
| --- | --- |

a)

0 – neveiksnios pozicijos užtikrintai daliai, taikytinas laikotarpiu tarp vienų ir septynerių metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei, ir

| b) | 1 – neveiksnios pozicijos užtikrintai daliai, taikytinas nuo pirmos aštuntų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos. |
| --- | --- |

b)

1 – neveiksnios pozicijos užtikrintai daliai, taikytinas nuo pirmos aštuntų metų nuo tos pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei dienos.

5.   EBI įvertina įvairią užtikrintų neveiksnių pozicijų vertinimo praktiką ir gali parengti gaires, kuriose būtų nustatyta bendra metodika, įskaitant galimus būtiniausius pakartotinio vertinimo reikalavimus tvarkaraščio ir ad hoc metodų atžvilgiu, reikalavimus atitinkančių tiesioginio ir netiesioginio kredito užtikrinimo formų prudenciniam vertinimui, visų pirma prielaidas, susijusias su jų susigrąžinimo ir vykdymo užtikrinimo tikimybe. Tose gairėse gali būti nustatyta ir bendra metodika, kuria vadovaujantis būtų nustatoma užtikrinta neveiksnios pozicijos dalis, kaip nurodyta 1 dalyje.

Tos gairės skelbiamos pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 16 straipsnį.

6.   Nukrypstant nuo 2 dalies, jei pozicijai laikotarpiu tarp vienų ir dvejų metų nuo jos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei buvo pritaikyta restruktūrizavimo priemonė, koeficientas, taikytinas pagal 2 dalį nuo tos dienos, kai restruktūrizavimo priemonė buvo pradėta taikyti, galioja papildomą vienų metų laikotarpį.

Nukrypstant nuo 3 dalies, jei pozicijai laikotarpiu tarp dvejų ir šešerių metų nuo jos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei buvo pritaikyta restruktūrizavimo priemonė, koeficientas, taikytinas pagal 3 dalį nuo tos datos, kai restruktūrizavimo priemonė buvo pradėta taikyti, galioja papildomą vienų metų laikotarpį.

Ši dalis taikoma tik pirmosios restruktūrizavimo priemonės, kuri buvo pritaikyta nuo pozicijos priskyrimo neveiksnių pozicijų klasei, atžvilgiu.“;

| 3) | 111 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

  „1.   Turto straipsnio pozicijos vertė yra jo apskaitinė vertė, likusi atlikus specifinės kredito rizikos koregavimus pagal 110 straipsnį, papildomus vertės koregavimus pagal 34 ir 105 straipsnius, atskaitymus pagal 36 straipsnio 1 dalies m punktą ir kitus nuosavų lėšų sumažinimus, susijusius su tuo turto straipsniu. I priede išvardytų nebalansinių straipsnių pozicijos vertė yra toliau nurodyta jų nominaliosios vertės, ją sumažinus specifinės kredito rizikos koregavimais ir atskaitymais pagal 36 straipsnio 1 dalies m punktą, procentinė dalis:“; |
| --- | --- |

3)

111 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

„1.   Turto straipsnio pozicijos vertė yra jo apskaitinė vertė, likusi atlikus specifinės kredito rizikos koregavimus pagal 110 straipsnį, papildomus vertės koregavimus pagal 34 ir 105 straipsnius, atskaitymus pagal 36 straipsnio 1 dalies m punktą ir kitus nuosavų lėšų sumažinimus, susijusius su tuo turto straipsniu. I priede išvardytų nebalansinių straipsnių pozicijos vertė yra toliau nurodyta jų nominaliosios vertės, ją sumažinus specifinės kredito rizikos koregavimais ir atskaitymais pagal 36 straipsnio 1 dalies m punktą, procentinė dalis:“;

| 4) | 127 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Bet kurio straipsnio neužtikrintai daliai, kai įsipareigojantysis asmuo neįvykdė įsipareigojimų pagal 178 straipsnį, arba mažmeninių pozicijų atveju neužtikrintai bet kurios kredito priemonės daliai, kurios atžvilgiu įsipareigojimai neįvykdyti pagal 178 straipsnį, priskiriamas toks rizikos koeficientas:






  a) | 150 % – kai specifinės kredito rizikos koregavimų ir atskaitymų pagal 36 straipsnio 1 dalies m punktą suma yra mažesnė nei 20 % pozicijos neužtikrintos dalies vertės, jei tie specifinės kredito rizikos koregavimai ir atskaitymai nebūtų taikomi; |
| --- | --- | --- |

4)

127 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Bet kurio straipsnio neužtikrintai daliai, kai įsipareigojantysis asmuo neįvykdė įsipareigojimų pagal 178 straipsnį, arba mažmeninių pozicijų atveju neužtikrintai bet kurios kredito priemonės daliai, kurios atžvilgiu įsipareigojimai neįvykdyti pagal 178 straipsnį, priskiriamas toks rizikos koeficientas:

a)

150 % – kai specifinės kredito rizikos koregavimų ir atskaitymų pagal 36 straipsnio 1 dalies m punktą suma yra mažesnė nei 20 % pozicijos neužtikrintos dalies vertės, jei tie specifinės kredito rizikos koregavimai ir atskaitymai nebūtų taikomi;

| b) | 100 % – kai specifinės kredito rizikos koregavimų ir atskaitymų pagal 36 straipsnio 1 dalies m punktą suma yra ne mažesnė nei 20 % pozicijos neužtikrintos dalies vertės, jei tie specifinės kredito rizikos koregavimai ir atskaitymai nebūtų taikomi.“; |
| --- | --- |

b)

100 % – kai specifinės kredito rizikos koregavimų ir atskaitymų pagal 36 straipsnio 1 dalies m punktą suma yra ne mažesnė nei 20 % pozicijos neužtikrintos dalies vertės, jei tie specifinės kredito rizikos koregavimai ir atskaitymai nebūtų taikomi.“;

| 5) | 159 straipsnis pakeičiamas taip:

  „159 straipsnis
  Tikėtino nuostolio sumų vertinimas
  Įstaigos atima pagal 158 straipsnio 5, 6 ir 10 dalis apskaičiuotas tikėtino nuostolio sumas iš bendrosios bei specifinės kredito rizikos koregavimų pagal 110 straipsnį ir papildomų vertės koregavimų pagal 34 bei 105 straipsnius ir kitų nuosavų lėšų sumažinimų, susijusių su tomis pozicijomis, išskyrus pagal 36 straipsnio 1 dalies m punktą padarytus atskaitymus. Įsigytų balansinių pozicijų, esant įsipareigojimų neįvykdymui, diskontai pagal 166 straipsnio 1 dalį vertinami taip pat kaip specifinės kredito rizikos koregavimai. Su pozicijų, esant įsipareigojimų neįvykdymui, verte susiję specifinės kredito rizikos koregavimai nenaudojami kitų pozicijų tikėtino nuostolio sumoms padengti. Tikėtino nuostolio sumos pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms ir su tomis pozicijomis susiję bendrosios ir specifinės kredito rizikos koregavimai į tą skaičiavimą neįtraukiami.“; |
| --- | --- |

5)

159 straipsnis pakeičiamas taip:

„159 straipsnis

Tikėtino nuostolio sumų vertinimas

Įstaigos atima pagal 158 straipsnio 5, 6 ir 10 dalis apskaičiuotas tikėtino nuostolio sumas iš bendrosios bei specifinės kredito rizikos koregavimų pagal 110 straipsnį ir papildomų vertės koregavimų pagal 34 bei 105 straipsnius ir kitų nuosavų lėšų sumažinimų, susijusių su tomis pozicijomis, išskyrus pagal 36 straipsnio 1 dalies m punktą padarytus atskaitymus. Įsigytų balansinių pozicijų, esant įsipareigojimų neįvykdymui, diskontai pagal 166 straipsnio 1 dalį vertinami taip pat kaip specifinės kredito rizikos koregavimai. Su pozicijų, esant įsipareigojimų neįvykdymui, verte susiję specifinės kredito rizikos koregavimai nenaudojami kitų pozicijų tikėtino nuostolio sumoms padengti. Tikėtino nuostolio sumos pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms ir su tomis pozicijomis susiję bendrosios ir specifinės kredito rizikos koregavimai į tą skaičiavimą neįtraukiami.“;

| 6) | 178 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | įsipareigojantysis asmuo daugiau kaip 90 dienų vėluoja įvykdyti kokį nors reikšmingą kreditinį įsipareigojimą įstaigai, patronuojančiajai įmonei ar bet kuriai iš jos patronuojamųjų įmonių. Kompetentingos institucijos 90 dienų laikotarpį gali pakeisti 180 dienų laikotarpiu tuo atveju, jei pozicijos užtikrintos gyvenamosios paskirties arba MVĮ komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu mažmeninių pozicijų klasėje, ir viešojo sektoriaus subjektų pozicijų atveju. 180 dienų laikotarpis netaikomas 36 straipsnio 1 dalies m punkto arba 127 straipsnio tikslais.“; |
| --- | --- | --- |

6)

178 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

įsipareigojantysis asmuo daugiau kaip 90 dienų vėluoja įvykdyti kokį nors reikšmingą kreditinį įsipareigojimą įstaigai, patronuojančiajai įmonei ar bet kuriai iš jos patronuojamųjų įmonių. Kompetentingos institucijos 90 dienų laikotarpį gali pakeisti 180 dienų laikotarpiu tuo atveju, jei pozicijos užtikrintos gyvenamosios paskirties arba MVĮ komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu mažmeninių pozicijų klasėje, ir viešojo sektoriaus subjektų pozicijų atveju. 180 dienų laikotarpis netaikomas 36 straipsnio 1 dalies m punkto arba 127 straipsnio tikslais.“;

| 7) | įterpiamas šis straipsnis:

  „469a straipsnis
  Išimtis, taikoma su neveiksniomis pozicijomis susijusiems atskaitymams iš bendro 1 lygio nuosavo kapitalo straipsnių
  Nukrypstant nuo 36 straipsnio 1 dalies m punkto, įstaigos iš bendro 1 lygio nuosavo kapitalo straipsnių neatskaito taikytinos nepakankamo neveiksnių pozicijų padengimo sumos, jeigu pozicija atsirado iki 2019 m. balandžio 26 d.
  Jeigu įstaiga pakeičia pozicijos, kuri atsirado iki 2019 m. balandžio 26 d., sąlygas, padidindama įstaigos poziciją įsipareigojančiojo asmens atžvilgiu, laikoma, kad pozicija atsirado dieną, nuo kurios pradedamas taikyti pakeitimas, ir jai pirmoje pastraipoje nurodyta išimtis nebegalioja.“ |
| --- | --- |

7)

įterpiamas šis straipsnis:

„469a straipsnis

Išimtis, taikoma su neveiksniomis pozicijomis susijusiems atskaitymams iš bendro 1 lygio nuosavo kapitalo straipsnių

Nukrypstant nuo 36 straipsnio 1 dalies m punkto, įstaigos iš bendro 1 lygio nuosavo kapitalo straipsnių neatskaito taikytinos nepakankamo neveiksnių pozicijų padengimo sumos, jeigu pozicija atsirado iki 2019 m. balandžio 26 d.

Jeigu įstaiga pakeičia pozicijos, kuri atsirado iki 2019 m. balandžio 26 d., sąlygas, padidindama įstaigos poziciją įsipareigojančiojo asmens atžvilgiu, laikoma, kad pozicija atsirado dieną, nuo kurios pradedamas taikyti pakeitimas, ir jai pirmoje pastraipoje nurodyta išimtis nebegalioja.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2019 m. balandžio 17 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

A. TAJANI

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  OL C 79, 2019 3 4, p. 1.

1

(2)  
  OL C 367, 2018 10 10, p. 43.

2

(3)  
  2019 m. kovo 14 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2019 m. balandžio 9 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  
  2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/48/EB dėl vartojimo kredito sutarčių ir panaikinanti Tarybos direktyvą 87/102/EEB (OL L 133, 2008 5 22, p. 66).

4

(5)  
  2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/17/ES dėl vartojimo kredito sutarčių dėl gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2008/48/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (OL L 60, 2014 2 28, p. 34).

5

(6)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/7/ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu, atliekamu pagal komercinius sandorius (OL L 48, 2011 2 23, p. 1).

6

(7)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

7

(8)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

8

(9)  
  2014 m. balandžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 680/2014, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 nustatomi įstaigų priežiūros ataskaitų teikimo techniniai įgyvendinimo standartai (OL L 191, 2014 6 28, p. 1).

9

---

| 2019 4 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 4 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/13

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2019/631

2019 m. balandžio 17 d.

kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normos, ir kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011

(nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 443/2009 (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 510/2011 (4) buvo keletą kartų iš esmės keičiami. Kadangi tuos reglamentus reikia keisti dar kartą, dėl aiškumo jie turėtų būti išdėstyti nauja redakcija; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 443/2009 (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 510/2011 (4) buvo keletą kartų iš esmės keičiami. Kadangi tuos reglamentus reikia keisti dar kartą, dėl aiškumo jie turėtų būti išdėstyti nauja redakcija;

| (2) | siekiant, kad naujosios nuostatos po reglamentų (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 išdėstymo nauja redakcija ir panaikinimo būtų pradėtos taikyti nuosekliai ir sklandžiai, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2020 m. sausio 1 d. Vis dėlto derėtų tuose reglamentuose nustatytas išmetamo CO2 normas ir jų pasiekimo būdus taikyti be pakeitimų iki 2024 m.; |
| --- | --- |

(2)

siekiant, kad naujosios nuostatos po reglamentų (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 išdėstymo nauja redakcija ir panaikinimo būtų pradėtos taikyti nuosekliai ir sklandžiai, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2020 m. sausio 1 d. Vis dėlto derėtų tuose reglamentuose nustatytas išmetamo CO2 normas ir jų pasiekimo būdus taikyti be pakeitimų iki 2024 m.;

| (3) | Paryžiaus susitarime (5) nustatytas, be kita ko, ilgalaikis tikslas, atitinkantis siekį užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros didėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau siekti, kad temperatūros didėjimas neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiojoje ataskaitoje pateikti naujausi mokslinių tyrimų rezultatai dėl visuotinio atšilimo 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, poveikio ir susijusių visuotinių išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio perspektyvų vienareikšmiškai patvirtina neigiamą klimato kaitos poveikį. Toje specialiojoje ataskaitoje daroma išvada, kad siekiant apriboti visuotinį atšilimą nepaprastai svarbu visuose sektoriuose sumažinti išmetamų teršalų kiekį; |
| --- | --- |

(3)

Paryžiaus susitarime (5) nustatytas, be kita ko, ilgalaikis tikslas, atitinkantis siekį užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros didėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau siekti, kad temperatūros didėjimas neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiojoje ataskaitoje pateikti naujausi mokslinių tyrimų rezultatai dėl visuotinio atšilimo 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, poveikio ir susijusių visuotinių išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio perspektyvų vienareikšmiškai patvirtina neigiamą klimato kaitos poveikį. Toje specialiojoje ataskaitoje daroma išvada, kad siekiant apriboti visuotinį atšilimą nepaprastai svarbu visuose sektoriuose sumažinti išmetamų teršalų kiekį;

| (4) | siekiant prisidėti prie Paryžiaus susitarimo tikslų, reikia paspartinti viso transporto sektoriaus pertvarkymą, kad išmetamų teršalų kiekis būtų lygus nuliui, atsižvelgiant į 2018 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“, kuriame apibrėžiama, kokių ekonominių ir visuomeninių pokyčių, apimančių visus ekonomikos sektorius ir visą visuomenę, reikia siekiant užtikrinti perėjimą prie nulinio grynojo išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio iki 2050 m. Be to, reikia nedelsiant gerokai sumažinti mūsų sveikatai ir aplinkai labai kenksmingų transporto sektoriuje išmetamų oro teršalų kiekį. Po 2020 m. turės būti toliau mažinamas transporto priemonių su tradiciniais degimo varikliais išmetamų teršalų kiekis. Turės būti diegiamos mažataršės ir netaršios transporto priemonės ir iki 2030 m. jos turės užimti didelę rinkos dalį. Po 2030 m. reikės toliau mažinti lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį; |
| --- | --- |

(4)

siekiant prisidėti prie Paryžiaus susitarimo tikslų, reikia paspartinti viso transporto sektoriaus pertvarkymą, kad išmetamų teršalų kiekis būtų lygus nuliui, atsižvelgiant į 2018 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“, kuriame apibrėžiama, kokių ekonominių ir visuomeninių pokyčių, apimančių visus ekonomikos sektorius ir visą visuomenę, reikia siekiant užtikrinti perėjimą prie nulinio grynojo išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio iki 2050 m. Be to, reikia nedelsiant gerokai sumažinti mūsų sveikatai ir aplinkai labai kenksmingų transporto sektoriuje išmetamų oro teršalų kiekį. Po 2020 m. turės būti toliau mažinamas transporto priemonių su tradiciniais degimo varikliais išmetamų teršalų kiekis. Turės būti diegiamos mažataršės ir netaršios transporto priemonės ir iki 2030 m. jos turės užimti didelę rinkos dalį. Po 2030 m. reikės toliau mažinti lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį;

| (5) | Komisijos 2017 m. gegužės 31 d. komunikate „Europa kelyje. Socialiai teisingo perėjimo prie netaršaus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo visiems darbotvarkė“ ir 2017 m. lapkričio 8 d. komunikate „Mažataršio judumo įgyvendinimas. Planetą sauganti, vartotojams galių suteikianti ir pramonę bei darbuotojus ginanti Europos Sąjunga“ pabrėžiama, kad lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normos – stipri inovacijų ir našumo paskata – padės stiprinti automobilių pramonės konkurencingumą ir sukurti technologijų atžvilgiu neutralias sąlygas mažataršėms ir netaršioms transporto priemonėms; |
| --- | --- |

(5)

Komisijos 2017 m. gegužės 31 d. komunikate „Europa kelyje. Socialiai teisingo perėjimo prie netaršaus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo visiems darbotvarkė“ ir 2017 m. lapkričio 8 d. komunikate „Mažataršio judumo įgyvendinimas. Planetą sauganti, vartotojams galių suteikianti ir pramonę bei darbuotojus ginanti Europos Sąjunga“ pabrėžiama, kad lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normos – stipri inovacijų ir našumo paskata – padės stiprinti automobilių pramonės konkurencingumą ir sukurti technologijų atžvilgiu neutralias sąlygas mažataršėms ir netaršioms transporto priemonėms;

| (6) | laikantis 2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadų ir pagal Paryžiaus susitarimą Sąjungos ir jos valstybių narių nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų, kuriems Aplinkos taryba pritarė savo 2015 m. kovo 6 d. posėdyje, aiški kelių transporto sektoriuje išmetamo CO2 kiekio mažinimo kryptis šiame reglamente nustatyta siekiant padėti išspręsti uždavinį – Sąjungoje visos ekonomikos mastu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį iki 2030 m. būtinai sumažinti bent 40 %, palyginti su 1990 m.; |
| --- | --- |

(6)

laikantis 2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadų ir pagal Paryžiaus susitarimą Sąjungos ir jos valstybių narių nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų, kuriems Aplinkos taryba pritarė savo 2015 m. kovo 6 d. posėdyje, aiški kelių transporto sektoriuje išmetamo CO2 kiekio mažinimo kryptis šiame reglamente nustatyta siekiant padėti išspręsti uždavinį – Sąjungoje visos ekonomikos mastu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį iki 2030 m. būtinai sumažinti bent 40 %, palyginti su 1990 m.;

| (7) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/842 (6) nustatomi valstybių narių įpareigojimai pasiekti Sąjungos tikslą, kad į Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (7) įsteigtą Europos Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą neįtrauktuose sektoriuose 2030 m. išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis būtų 30 % mažesnis nei 2005 m. lygiai. Vienas iš didžiausios taršos sektorių yra automobilių kelių transportas. Be to, automobilių kelių transporto išmetamų teršalų kiekis nuolat didėja ir toliau yra gerokai didesnis nei 1990 m. Jei kelių transporto sektoriuje išmetamų teršalų kiekis didės, toks didėjimas toliau neutralizuos pastangas mažinti išmetamų teršalų kiekį kituose sektoriuose kovojant su klimato kaita; |
| --- | --- |

(7)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/842 (6) nustatomi valstybių narių įpareigojimai pasiekti Sąjungos tikslą, kad į Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (7) įsteigtą Europos Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą neįtrauktuose sektoriuose 2030 m. išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis būtų 30 % mažesnis nei 2005 m. lygiai. Vienas iš didžiausios taršos sektorių yra automobilių kelių transportas. Be to, automobilių kelių transporto išmetamų teršalų kiekis nuolat didėja ir toliau yra gerokai didesnis nei 1990 m. Jei kelių transporto sektoriuje išmetamų teršalų kiekis didės, toks didėjimas toliau neutralizuos pastangas mažinti išmetamų teršalų kiekį kituose sektoriuose kovojant su klimato kaita;

| (8) | 2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose pabrėžiama, kad išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir riziką, susijusią su priklausomybe nuo iškastinio kuro, transporto sektoriuje svarbu mažinti visapusiškais ir technologiškai neutraliais metodais, kuriais transporto sektoriuje mažesnis teršalų išmetimas ir našesnis energijos vartojimas, elektra varomų transporto priemonių naudojimas ir atsinaujinančių išteklių energijos vartojimas būtų skatinami ir po 2020 m.; |
| --- | --- |

(8)

2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose pabrėžiama, kad išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir riziką, susijusią su priklausomybe nuo iškastinio kuro, transporto sektoriuje svarbu mažinti visapusiškais ir technologiškai neutraliais metodais, kuriais transporto sektoriuje mažesnis teršalų išmetimas ir našesnis energijos vartojimas, elektra varomų transporto priemonių naudojimas ir atsinaujinančių išteklių energijos vartojimas būtų skatinami ir po 2020 m.;

| (9) | siekiant energiją vartotojams Sąjungoje tiekti saugiai, darniai, konkurencingai ir įperkama kaina, energijos vartojimo našumo reikalavimai vartojimo nuosaikumui užtikrinti yra vienas iš penkių tarpusavio poveikį stiprinančių ir glaudžiai susijusių metodų, nurodytų 2015 m. vasario 25 d. Komisijos komunikate „Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategija“. Tame komunikate teigiama, kad energijos vartojimo našumas turi būti didinamas visuose ūkio sektoriuose, tačiau ypač didelių galimybių energiją vartoti našiau yra transporto sektoriuje, o jomis naudotis galima, be kita ko, iki 2030 m. labiau griežtinant lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normas; |
| --- | --- |

(9)

siekiant energiją vartotojams Sąjungoje tiekti saugiai, darniai, konkurencingai ir įperkama kaina, energijos vartojimo našumo reikalavimai vartojimo nuosaikumui užtikrinti yra vienas iš penkių tarpusavio poveikį stiprinančių ir glaudžiai susijusių metodų, nurodytų 2015 m. vasario 25 d. Komisijos komunikate „Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategija“. Tame komunikate teigiama, kad energijos vartojimo našumas turi būti didinamas visuose ūkio sektoriuose, tačiau ypač didelių galimybių energiją vartoti našiau yra transporto sektoriuje, o jomis naudotis galima, be kita ko, iki 2030 m. labiau griežtinant lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normas;

| (10) | 2015 m. įvertinus reglamentus (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011, padaryta išvada, kad abu reglamentai aktualūs, iš esmės nuoseklūs, juos taikant gerokai sumažintas išmetamų teršalų kiekis, o patys reglamentai ekonomiškai efektyvesni, nei iš pradžių tikėtasi. Sąjungai jie davė daug papildomos naudos, kurios tiek nebūtų davusios nacionalinės priemonės. Tačiau šių reglamentų nauda sumažėjo dėl vis didėjančio skirtumo tarp išmetamo CO2 kiekio, išmatuoto pagal naująjį Europos važiavimo ciklą (NEDC), ir CO2 kiekio, išmetamo iš transporto priemonių tikrosiomis važiavimo sąlygomis; |
| --- | --- |

(10)

2015 m. įvertinus reglamentus (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011, padaryta išvada, kad abu reglamentai aktualūs, iš esmės nuoseklūs, juos taikant gerokai sumažintas išmetamų teršalų kiekis, o patys reglamentai ekonomiškai efektyvesni, nei iš pradžių tikėtasi. Sąjungai jie davė daug papildomos naudos, kurios tiek nebūtų davusios nacionalinės priemonės. Tačiau šių reglamentų nauda sumažėjo dėl vis didėjančio skirtumo tarp išmetamo CO2 kiekio, išmatuoto pagal naująjį Europos važiavimo ciklą (NEDC), ir CO2 kiekio, išmetamo iš transporto priemonių tikrosiomis važiavimo sąlygomis;

| (11) | todėl dera reglamentų (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 tikslų siekti nustačius naujus ES lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių parkų išmetamo CO2 kiekio mažinimo iki 2030 m. tikslus. Nustatant tų tikslų lygius reikia atsižvelgti į tai, kiek veiksmingai jie padės iki 2030 m. ekonomiškai efektyviai mažinti išmetamų teršalų kiekį sektoriuose, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2018/842, taip pat į susidarysiančias visuomenės, gamintojų ir transporto priemonių naudotojų sąnaudas ir gausimą ekonomiją, į tų lygių tiesioginę ir netiesioginę įtaką darbo vietoms, konkurencingumui bei inovacijoms ir į gretutinę naudą, pavyzdžiui, mažesnę oro taršą ir energetinį saugumą. Atsižvelgiant į tai, kad lengvieji automobiliai, palyginti su lengvosiomis komercinėmis transporto priemonėmis, sudaro gerokai didesnę rinkos dalį ir todėl bendras jų išmetamo CO2 kiekis yra gerokai didesnis, laikoma, kad yra tinkama laikytis diferencijuoto požiūrio į lengvuosius automobilius ir lengvąsias komercines transporto priemones; |
| --- | --- |

(11)

todėl dera reglamentų (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 tikslų siekti nustačius naujus ES lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių parkų išmetamo CO2 kiekio mažinimo iki 2030 m. tikslus. Nustatant tų tikslų lygius reikia atsižvelgti į tai, kiek veiksmingai jie padės iki 2030 m. ekonomiškai efektyviai mažinti išmetamų teršalų kiekį sektoriuose, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2018/842, taip pat į susidarysiančias visuomenės, gamintojų ir transporto priemonių naudotojų sąnaudas ir gausimą ekonomiją, į tų lygių tiesioginę ir netiesioginę įtaką darbo vietoms, konkurencingumui bei inovacijoms ir į gretutinę naudą, pavyzdžiui, mažesnę oro taršą ir energetinį saugumą. Atsižvelgiant į tai, kad lengvieji automobiliai, palyginti su lengvosiomis komercinėmis transporto priemonėmis, sudaro gerokai didesnę rinkos dalį ir todėl bendras jų išmetamo CO2 kiekis yra gerokai didesnis, laikoma, kad yra tinkama laikytis diferencijuoto požiūrio į lengvuosius automobilius ir lengvąsias komercines transporto priemones;

| (12) | reikia užtikrinti socialiniu požiūriu priimtiną ir teisingą perėjimą prie netaršaus judumo. Todėl svarbu atsižvelgti į tokio perėjimo socialinius padarinius visoje automobilių pramonės vertės grandinėje ir aktyviai spręsti su užimtumu susijusius klausimus. Todėl reikia apsvarstyti tikslinių darbuotojų perkvalifikavimo, kvalifikacijos kėlimo ir perkėlimo programų bei švietimo ir darbo paieškos iniciatyvų bendruomenėse ir regionuose, patiriančiuose neigiamas pasekmes, įgyvendinimą Sąjungos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, palaikant glaudų dialogą su socialiniais partneriais ir kompetentingomis institucijomis. Vykdant tą perėjimą reikia didinti moterų užimtumą ir lygias galimybes šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

(12)

reikia užtikrinti socialiniu požiūriu priimtiną ir teisingą perėjimą prie netaršaus judumo. Todėl svarbu atsižvelgti į tokio perėjimo socialinius padarinius visoje automobilių pramonės vertės grandinėje ir aktyviai spręsti su užimtumu susijusius klausimus. Todėl reikia apsvarstyti tikslinių darbuotojų perkvalifikavimo, kvalifikacijos kėlimo ir perkėlimo programų bei švietimo ir darbo paieškos iniciatyvų bendruomenėse ir regionuose, patiriančiuose neigiamas pasekmes, įgyvendinimą Sąjungos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, palaikant glaudų dialogą su socialiniais partneriais ir kompetentingomis institucijomis. Vykdant tą perėjimą reikia didinti moterų užimtumą ir lygias galimybes šiame sektoriuje;

| (13) | siekiant sėkmingai pereiti prie netaršaus judumo reikia taikyti integruotą principą ir sudaryti tinkamas palankias sąlygas, kad būtų skatinamos inovacijos, o Sąjunga išliktų technologijų lydere šiame sektoriuje. Tai apima viešąsias ir privačiąsias investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, didėjančią mažataršių ir netaršių transporto priemonių pasiūlą, baterijų įkrovimo ir degalinių infrastruktūros diegimą, integraciją į energetikos sistemas, taip pat tvarų medžiagų tiekimą ir tvarią gamybą, baterijų pakartotinį naudojimą ir perdirbimą Europoje. Tuo tikslu Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis turi būti vykdomi nuoseklūs veiksmai; |
| --- | --- |

(13)

siekiant sėkmingai pereiti prie netaršaus judumo reikia taikyti integruotą principą ir sudaryti tinkamas palankias sąlygas, kad būtų skatinamos inovacijos, o Sąjunga išliktų technologijų lydere šiame sektoriuje. Tai apima viešąsias ir privačiąsias investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, didėjančią mažataršių ir netaršių transporto priemonių pasiūlą, baterijų įkrovimo ir degalinių infrastruktūros diegimą, integraciją į energetikos sistemas, taip pat tvarų medžiagų tiekimą ir tvarią gamybą, baterijų pakartotinį naudojimą ir perdirbimą Europoje. Tuo tikslu Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis turi būti vykdomi nuoseklūs veiksmai;

| (14) | įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 (8), be kita ko, 2017 m. buvo pradėta taikyti Reglamente (ES) 2017/1151 (9) nustatyta nauja bandymo, kuriuo matuojamas lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis ir degalų sąnaudos, procedūra, tai yra, pasaulinė suderinta lengvųjų transporto priemonių bandymų procedūra (toliau – WLTP).
  Pagal tą procedūrą išmatuotos išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų vertės labiau atitinka tikrąsias sąlygas. Todėl naujosios CO2 išmetimo normos turėtų būti grindžiamos išmetamo CO2 kiekio vertėmis, gautomis remiantis ta bandymo procedūra. Tačiau atitiktį nustatytiems rodikliams remiantis CO2 kiekio vertėmis, išmatuotomis pagal WLTP, bus galima vertinti nuo 2021 m., todėl naująsias išmetamo CO2 normas dera apibrėžti nustatytais teršalų mažinimo lygiais, siejamais su 2021 m. tikslais, apskaičiuotais remiantis išmetamo CO2 kiekiais, išmatuotais išmetamųjų teršalų kiekio tikrinimo pagal WLTP. Siekiant užtikrinti, kad vertės, naudojamos kaip atskaitos taškas nustatant išmetamųjų teršalų mažinimo tikslus, taikytinus 2025 m. ir 2030 m., būtų patikimos ir atitiktų tikrąsias vertes, įgyvendinant Komisijos įgyvendinimo reglamentus (ES) 2017/1152 (10) ir (ES) 2017/1153 (11), be kita ko, buvo patikslintos tų matavimų sąlygos; |
| --- | --- |

(14)

įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 (8), be kita ko, 2017 m. buvo pradėta taikyti Reglamente (ES) 2017/1151 (9) nustatyta nauja bandymo, kuriuo matuojamas lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis ir degalų sąnaudos, procedūra, tai yra, pasaulinė suderinta lengvųjų transporto priemonių bandymų procedūra (toliau – WLTP).

Pagal tą procedūrą išmatuotos išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų vertės labiau atitinka tikrąsias sąlygas. Todėl naujosios CO2 išmetimo normos turėtų būti grindžiamos išmetamo CO2 kiekio vertėmis, gautomis remiantis ta bandymo procedūra. Tačiau atitiktį nustatytiems rodikliams remiantis CO2 kiekio vertėmis, išmatuotomis pagal WLTP, bus galima vertinti nuo 2021 m., todėl naująsias išmetamo CO2 normas dera apibrėžti nustatytais teršalų mažinimo lygiais, siejamais su 2021 m. tikslais, apskaičiuotais remiantis išmetamo CO2 kiekiais, išmatuotais išmetamųjų teršalų kiekio tikrinimo pagal WLTP. Siekiant užtikrinti, kad vertės, naudojamos kaip atskaitos taškas nustatant išmetamųjų teršalų mažinimo tikslus, taikytinus 2025 m. ir 2030 m., būtų patikimos ir atitiktų tikrąsias vertes, įgyvendinant Komisijos įgyvendinimo reglamentus (ES) 2017/1152 (10) ir (ES) 2017/1153 (11), be kita ko, buvo patikslintos tų matavimų sąlygos;

| (15) | svarbu, kad išmetamo CO2 kiekio mažinimo reikalavimų nustatymas ir toliau teiktų visos Sąjungos masto nuspėjamumą ir planavimo saugumą transporto priemonių gamintojams jų naujų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių parkų Sąjungoje atžvilgiu; |
| --- | --- |

(15)

svarbu, kad išmetamo CO2 kiekio mažinimo reikalavimų nustatymas ir toliau teiktų visos Sąjungos masto nuspėjamumą ir planavimo saugumą transporto priemonių gamintojams jų naujų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių parkų Sąjungoje atžvilgiu;

| (16) | 2016 m. Komisijai įvertinus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/94/EB (12) nustatyta, kad reikia išsamiau paaiškinti ir supaprastinti tą teisėkūros procedūra priimtą aktą, nes taip galėtų būti padidintas jo aktualumas, veiksmingumas, efektyvumas ir nuoseklumas. Todėl Komisija turėtų peržiūrėti tą direktyvą ne vėliau kaip iki 2020 m. gruodžio 31 d. ir prireikus pateikti atitinkamą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Siekiant remti efektyviausiai degalus naudojančių ir aplinką tausojančių transporto priemonių naudojimą, atliekant tą peržiūrą visų pirma turėtų būti apsvarstyta galimybė įtraukti lengvąsias komercines transporto priemones ir geriau parengtų bei dar labiau suderintų Sąjungos ženklinimo reikalavimų, kuriuos taikant vartotojams galėtų būti teikiama palyginama, patikima ir patogi naudoti informacija apie mažataršių ir netaršių transporto priemonių naudą, įskaitant informaciją apie oro teršalus, poreikis; |
| --- | --- |

(16)

2016 m. Komisijai įvertinus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/94/EB (12) nustatyta, kad reikia išsamiau paaiškinti ir supaprastinti tą teisėkūros procedūra priimtą aktą, nes taip galėtų būti padidintas jo aktualumas, veiksmingumas, efektyvumas ir nuoseklumas. Todėl Komisija turėtų peržiūrėti tą direktyvą ne vėliau kaip iki 2020 m. gruodžio 31 d. ir prireikus pateikti atitinkamą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Siekiant remti efektyviausiai degalus naudojančių ir aplinką tausojančių transporto priemonių naudojimą, atliekant tą peržiūrą visų pirma turėtų būti apsvarstyta galimybė įtraukti lengvąsias komercines transporto priemones ir geriau parengtų bei dar labiau suderintų Sąjungos ženklinimo reikalavimų, kuriuos taikant vartotojams galėtų būti teikiama palyginama, patikima ir patogi naudoti informacija apie mažataršių ir netaršių transporto priemonių naudą, įskaitant informaciją apie oro teršalus, poreikis;

| (17) | todėl, atsižvelgus į transporto priemonių parko atnaujinimo laiką ir į būtiną transporto sektoriaus indėlį siekiant 2030 m. klimato ir energetikos tikslų, turėtų būti nustatyti 2025 ir 2030 m. išmetamųjų teršalų mažinimo tikslai visos Sąjungos naujų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių parkams. Reikalavimus nustatant laipsniškai, be kita ko, duodamas aiškus ir išankstinis ženklas automobilių pramonei neatidėlioti efektyvaus energijos vartojimo technologijų ir mažataršių bei netaršių transporto priemonių diegimo rinkoje; |
| --- | --- |

(17)

todėl, atsižvelgus į transporto priemonių parko atnaujinimo laiką ir į būtiną transporto sektoriaus indėlį siekiant 2030 m. klimato ir energetikos tikslų, turėtų būti nustatyti 2025 ir 2030 m. išmetamųjų teršalų mažinimo tikslai visos Sąjungos naujų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių parkams. Reikalavimus nustatant laipsniškai, be kita ko, duodamas aiškus ir išankstinis ženklas automobilių pramonei neatidėlioti efektyvaus energijos vartojimo technologijų ir mažataršių bei netaršių transporto priemonių diegimo rinkoje;

| (18) | šiame reglamente nustatytos išmetamo CO2 kiekio normos taikomos naujiems lengviesiems automobiliams ir naujoms lengvosioms komercinėms transporto priemonėms. Esamo tokių transporto priemonių, įskaitant naudotas transporto priemones, parko atžvilgiu taip pat gali būti imamasi papildomų priemonių siekiant mažinti išmetamų teršalų kiekį, be kita ko, nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis. Pavyzdžiui, gali būti imamasi priemonių, kuriomis skatinama sparčiau atnaujinti transporto priemonių parką, kad senesnės, taršesnės transporto priemonės kuo greičiau būtų pakeistos geresnių eksploatacinių charakteristikų transporto priemonėmis. Galimybė įsigyti labiau įperkamų mažataršių ir netaršių transporto priemonių galėtų skatinti vartotojų elgesio pokyčius ir spartesnį mažataršių technologijų diegimą; |
| --- | --- |

(18)

šiame reglamente nustatytos išmetamo CO2 kiekio normos taikomos naujiems lengviesiems automobiliams ir naujoms lengvosioms komercinėms transporto priemonėms. Esamo tokių transporto priemonių, įskaitant naudotas transporto priemones, parko atžvilgiu taip pat gali būti imamasi papildomų priemonių siekiant mažinti išmetamų teršalų kiekį, be kita ko, nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis. Pavyzdžiui, gali būti imamasi priemonių, kuriomis skatinama sparčiau atnaujinti transporto priemonių parką, kad senesnės, taršesnės transporto priemonės kuo greičiau būtų pakeistos geresnių eksploatacinių charakteristikų transporto priemonėmis. Galimybė įsigyti labiau įperkamų mažataršių ir netaršių transporto priemonių galėtų skatinti vartotojų elgesio pokyčius ir spartesnį mažataršių technologijų diegimą;

| (19) | Sąjunga yra viena iš didžiausių variklinių transporto priemonių gamintojų pasaulyje, pirmaujanti pasaulinio automobilių sektoriaus technologijų srityje, tačiau konkurencija didėja, o šį sektorių sparčiai keičia elektrinių pavarų inovacijos, sąveikusis, susietasis ir automatizuotas susisiekimas. Siekiant išlaikyti pasaulinį konkurencingumą ir prieigą prie rinkų, Sąjungai reikia reguliavimo pagrindų, be kita ko, specialiai skatinti mažataršių ir netaršių transporto priemonių sektorių, kurie prisidės kuriant didelę vidaus rinką ir parems technologijų plėtrą ir inovacijų diegimą; |
| --- | --- |

(19)

Sąjunga yra viena iš didžiausių variklinių transporto priemonių gamintojų pasaulyje, pirmaujanti pasaulinio automobilių sektoriaus technologijų srityje, tačiau konkurencija didėja, o šį sektorių sparčiai keičia elektrinių pavarų inovacijos, sąveikusis, susietasis ir automatizuotas susisiekimas. Siekiant išlaikyti pasaulinį konkurencingumą ir prieigą prie rinkų, Sąjungai reikia reguliavimo pagrindų, be kita ko, specialiai skatinti mažataršių ir netaršių transporto priemonių sektorių, kurie prisidės kuriant didelę vidaus rinką ir parems technologijų plėtrą ir inovacijų diegimą;

| (20) | turėtų būti įdiegta speciali skatinimo sistema, kad būtų lengviau sklandžiai pereiti prie netaršaus judumo. Ta sistema turėtų būti parengta taip, kad būtų skatinamas mažataršių ir netaršių transporto priemonių diegimas Sąjungos rinkoje. Taip pat turėtų būti nustatyta konkreti pereinamojo laikotarpio priemonė, kuri suteiktų galimybę vartotojams įsigyti mažataršių ir netaršių transporto priemonių iš tų valstybių narių, kuriose tokių transporto priemonių skverbtis į rinką yra nedidelė; |
| --- | --- |

(20)

turėtų būti įdiegta speciali skatinimo sistema, kad būtų lengviau sklandžiai pereiti prie netaršaus judumo. Ta sistema turėtų būti parengta taip, kad būtų skatinamas mažataršių ir netaršių transporto priemonių diegimas Sąjungos rinkoje. Taip pat turėtų būti nustatyta konkreti pereinamojo laikotarpio priemonė, kuri suteiktų galimybę vartotojams įsigyti mažataršių ir netaršių transporto priemonių iš tų valstybių narių, kuriose tokių transporto priemonių skverbtis į rinką yra nedidelė;

| (21) | jei būtų nustatyti tinkami mažataršių ir netaršių transporto priemonių dalies Europos Sąjungos transporto priemonių parke lyginamieji rodikliai ir įdiegta gerai parengta sistema, kaip gamintojo savitąsias teršalų išmetimo normas patikslinti remiantis mažataršių ir netaršių transporto priemonių dalimi gamintojo transporto priemonių parke, būtų duotas aiškus ir įtikimas ženklas kurti, diegti ir teikti rinkai tokias transporto priemones ir būtų sudaromos sąlygos toliau gerinti įprastų vidaus degimo variklių našumą; |
| --- | --- |

(21)

jei būtų nustatyti tinkami mažataršių ir netaršių transporto priemonių dalies Europos Sąjungos transporto priemonių parke lyginamieji rodikliai ir įdiegta gerai parengta sistema, kaip gamintojo savitąsias teršalų išmetimo normas patikslinti remiantis mažataršių ir netaršių transporto priemonių dalimi gamintojo transporto priemonių parke, būtų duotas aiškus ir įtikimas ženklas kurti, diegti ir teikti rinkai tokias transporto priemones ir būtų sudaromos sąlygos toliau gerinti įprastų vidaus degimo variklių našumą;

| (22) | mažataršių ir netaršių transporto priemonių kreditai turėtų būti apskaičiuojami atsižvelgiant į transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio skirtumą. Kalbant apie lengvuosius automobilius, turėtų būti pripažintas mažataršių transporto priemonių, visų pirma prie elektros tinklo jungiamų hibridinių automobilių, vaidmuo pereinant prie netaršių transporto priemonių. Tikslinimo tvarka turėtų būti užtikrinta, kad geresnius už lyginamąjį rodiklį rezultatus pasiekęs gamintojas galėtų naudotis didesne savitąja teršalų išmetimo norma. Siekiant suderinto požiūrio, turėtų būti nustatytos ta tvarka galimo tikslinimo ribos. Tai skatintų laiku išplėtoti baterijų įkrovimo punktų ir degalinių infrastruktūrą ir duotų daug naudos vartotojams, konkurencingumui ir aplinkai; |
| --- | --- |

(22)

mažataršių ir netaršių transporto priemonių kreditai turėtų būti apskaičiuojami atsižvelgiant į transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio skirtumą. Kalbant apie lengvuosius automobilius, turėtų būti pripažintas mažataršių transporto priemonių, visų pirma prie elektros tinklo jungiamų hibridinių automobilių, vaidmuo pereinant prie netaršių transporto priemonių. Tikslinimo tvarka turėtų būti užtikrinta, kad geresnius už lyginamąjį rodiklį rezultatus pasiekęs gamintojas galėtų naudotis didesne savitąja teršalų išmetimo norma. Siekiant suderinto požiūrio, turėtų būti nustatytos ta tvarka galimo tikslinimo ribos. Tai skatintų laiku išplėtoti baterijų įkrovimo punktų ir degalinių infrastruktūrą ir duotų daug naudos vartotojams, konkurencingumui ir aplinkai;

| (23) | teisės aktais, kurių pagrindu bus įgyvendinamas visam ES parkui taikomas tikslas, turėtų būti užtikrinta, kad atsižvelgiant į Europos automobilių gamintojų įvairovę išmetamųjų teršalų mažinimo tikslai būtų tvarūs ir nešališki konkurencijos bei socialiniu požiūriu, taip pat turėtų būti užkirstas kelias nepateisinamam tų gamintojų tarpusavio konkurencijos iškraipymui; |
| --- | --- |

(23)

teisės aktais, kurių pagrindu bus įgyvendinamas visam ES parkui taikomas tikslas, turėtų būti užtikrinta, kad atsižvelgiant į Europos automobilių gamintojų įvairovę išmetamųjų teršalų mažinimo tikslai būtų tvarūs ir nešališki konkurencijos bei socialiniu požiūriu, taip pat turėtų būti užkirstas kelias nepateisinamam tų gamintojų tarpusavio konkurencijos iškraipymui;

| (24) | siekiant išlaikyti įvairovę lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių rinkoje ir jos gebėjimą tenkinti įvairius vartotojų poreikius, taikomos savitosios teršalų išmetimo normos turėtų būti nustatomos pagal tiesinę priklausomybę nuo transporto priemonių naudingumo. Manoma, kad naudingumo apibūdinimo masės parametru išlaikymas užtikrina nuoseklumą su galiojančia tvarka. Siekiant geriau atsižvelgti į keliuose naudojamų transporto priemonių masę, šis parametras turėtų būti pakeistas – nuo 2025 m. vietoj parengtos naudoti transporto priemonės masės turėtų būti naudojama transporto priemonės bandomoji masė, kaip nurodyta WLTP; |
| --- | --- |

(24)

siekiant išlaikyti įvairovę lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių rinkoje ir jos gebėjimą tenkinti įvairius vartotojų poreikius, taikomos savitosios teršalų išmetimo normos turėtų būti nustatomos pagal tiesinę priklausomybę nuo transporto priemonių naudingumo. Manoma, kad naudingumo apibūdinimo masės parametru išlaikymas užtikrina nuoseklumą su galiojančia tvarka. Siekiant geriau atsižvelgti į keliuose naudojamų transporto priemonių masę, šis parametras turėtų būti pakeistas – nuo 2025 m. vietoj parengtos naudoti transporto priemonės masės turėtų būti naudojama transporto priemonės bandomoji masė, kaip nurodyta WLTP;

| (25) | viso ES parko tikslai neturėtų keistis todėl, kad vidutinė parko masė kinta. Todėl į vidutinės masės pokytį turėtų būti nedelsiant atsižvelgiama skaičiuojant savitąsias teršalų išmetimo normas, o tokiam apskaičiavimui naudojama vidutinės masės vertė turėtų būti nuo 2025 m. tikslinama kas dvejus metus; |
| --- | --- |

(25)

viso ES parko tikslai neturėtų keistis todėl, kad vidutinė parko masė kinta. Todėl į vidutinės masės pokytį turėtų būti nedelsiant atsižvelgiama skaičiuojant savitąsias teršalų išmetimo normas, o tokiam apskaičiavimui naudojama vidutinės masės vertė turėtų būti nuo 2025 m. tikslinama kas dvejus metus;

| (26) | kad konkurencijos atžvilgiu neutralus ir sąžiningas išmetamų teršalų kiekio mažinimo pastangų pasidalijimas atitiktų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių įvairovę ir kad nuo 2021 m. būtų naudojama pagal WLTP apskaičiuoti savitieji teršalų išmetimo kiekiai, dera ribinių verčių kreivės nuolydį nustatyti remiantis visų tais metais užregistruotų naujų transporto priemonių savituoju išmetamo CO2 kiekiu ir atsižvelgiant į viso ES parko tikslų pakeitimus 2021, 2025 ir 2030 m., daromus siekiant vienodinti visų gamintojų pastangas mažinti išmetamųjų teršalų kiekį. Dėl lengvųjų komercinių transporto priemonių pasakytina, kad lengvesnių furgonų, kuriems naudojama lengvojo automobilio bazė, gamintojams turėtų būti taikomas toks pats metodas kaip lengvųjų automobilių gamintojams, o prie sunkesniųjų priskiriamų transporto priemonių gamintojams nustatytas kreivės nuolydis turėtų būti statesnis ir fiksuotas visą planuojamą laikotarpį; |
| --- | --- |

(26)

kad konkurencijos atžvilgiu neutralus ir sąžiningas išmetamų teršalų kiekio mažinimo pastangų pasidalijimas atitiktų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių įvairovę ir kad nuo 2021 m. būtų naudojama pagal WLTP apskaičiuoti savitieji teršalų išmetimo kiekiai, dera ribinių verčių kreivės nuolydį nustatyti remiantis visų tais metais užregistruotų naujų transporto priemonių savituoju išmetamo CO2 kiekiu ir atsižvelgiant į viso ES parko tikslų pakeitimus 2021, 2025 ir 2030 m., daromus siekiant vienodinti visų gamintojų pastangas mažinti išmetamųjų teršalų kiekį. Dėl lengvųjų komercinių transporto priemonių pasakytina, kad lengvesnių furgonų, kuriems naudojama lengvojo automobilio bazė, gamintojams turėtų būti taikomas toks pats metodas kaip lengvųjų automobilių gamintojams, o prie sunkesniųjų priskiriamų transporto priemonių gamintojams nustatytas kreivės nuolydis turėtų būti statesnis ir fiksuotas visą planuojamą laikotarpį;

| (27) | šiuo reglamentu siekiama jo tikslų, inter alia, automobilių pramonei sukuriant paskatų investuoti į naujas technologijas. Šiuo reglamentu aktyviai skatinamos ekologinės naujovės, o jame numatyta sistema turėtų būti tinkama būsimoms technologijos naujovėms. Patirtis rodo, kad ekologinės naujovės padeda ekonomiškai efektyviai taikyti Reglamentus (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 ir mažinti tikruosius išmetamo CO2 kiekius. Todėl šie metodai turėtų būti taikomi toliau, o taikymo sritis turėtų būti išplėsta siekiant didesnio oro kondicionavimo sistemų našumo; |
| --- | --- |

(27)

šiuo reglamentu siekiama jo tikslų, inter alia, automobilių pramonei sukuriant paskatų investuoti į naujas technologijas. Šiuo reglamentu aktyviai skatinamos ekologinės naujovės, o jame numatyta sistema turėtų būti tinkama būsimoms technologijos naujovėms. Patirtis rodo, kad ekologinės naujovės padeda ekonomiškai efektyviai taikyti Reglamentus (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 ir mažinti tikruosius išmetamo CO2 kiekius. Todėl šie metodai turėtų būti taikomi toliau, o taikymo sritis turėtų būti išplėsta siekiant didesnio oro kondicionavimo sistemų našumo;

| (28) | tačiau reikėtų subalansuoti paskatas ekologinėms naujovėms ir toms technologijoms, kurias įdiegus išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas įrodytas oficialiu bandymu. Todėl dera toliau riboti, kiek gamintojas gali atsižvelgti į išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimą įdiegus ekologines naujoves, kai vertina atitiktį nustatytiems rodikliams. Komisija turėtų turėti galimybę patikslinti tą ribą, ypač tam, kad būtų atsižvelgiama į oficialaus bandymo pakeitimus. Taip pat dera išaiškinti, kaip išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas turėtų būti apskaičiuojamas atitikčiai nustatytiems tikslams įvertinti; |
| --- | --- |

(28)

tačiau reikėtų subalansuoti paskatas ekologinėms naujovėms ir toms technologijoms, kurias įdiegus išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas įrodytas oficialiu bandymu. Todėl dera toliau riboti, kiek gamintojas gali atsižvelgti į išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimą įdiegus ekologines naujoves, kai vertina atitiktį nustatytiems rodikliams. Komisija turėtų turėti galimybę patikslinti tą ribą, ypač tam, kad būtų atsižvelgiama į oficialaus bandymo pakeitimus. Taip pat dera išaiškinti, kaip išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas turėtų būti apskaičiuojamas atitikčiai nustatytiems tikslams įvertinti;

| (29) | siekiant sumažinti naujų transporto priemonių energijos suvartojimą ir išmetamą CO2 kiekį svarbūs yra tvarūs lengvi komponentai. Juos toliau plėtojant ir diegiant būtų remiamas perėjimas prie mažataršio ir netaršaus judumo; |
| --- | --- |

(29)

siekiant sumažinti naujų transporto priemonių energijos suvartojimą ir išmetamą CO2 kiekį svarbūs yra tvarūs lengvi komponentai. Juos toliau plėtojant ir diegiant būtų remiamas perėjimas prie mažataršio ir netaršaus judumo;

| (30) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB (13) yra nustatyta suderinta tvarka, apimanti administracines nuostatas ir bendruosius visų naujų transporto priemonių, kurioms ji taikoma, patvirtinimo techninius reikalavimus. Už šio reglamento laikymąsi turėtų būti atsakingas tas pats subjektas, kuris atsakingas už visus tipo patvirtinimo proceso pagal Direktyvą 2007/46/EB aspektus bei už produkcijos atitiktį; |
| --- | --- |

(30)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB (13) yra nustatyta suderinta tvarka, apimanti administracines nuostatas ir bendruosius visų naujų transporto priemonių, kurioms ji taikoma, patvirtinimo techninius reikalavimus. Už šio reglamento laikymąsi turėtų būti atsakingas tas pats subjektas, kuris atsakingas už visus tipo patvirtinimo proceso pagal Direktyvą 2007/46/EB aspektus bei už produkcijos atitiktį;

| (31) | tipo patvirtinimo tikslais specialios paskirties transporto priemonėms, apibrėžtoms Direktyvos 2007/46/EB II priede, taikomi specialūs reikalavimai, todėl jos neturėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį; |
| --- | --- |

(31)

tipo patvirtinimo tikslais specialios paskirties transporto priemonėms, apibrėžtoms Direktyvos 2007/46/EB II priede, taikomi specialūs reikalavimai, todėl jos neturėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį;

| (32) | tais atvejais, kai netaršios lengvosios komercinės transporto priemonės, kurių etaloninė masė viršija atitinkamai 2 610 kg arba 2 840 kg, nepatenka į šio reglamento taikymo sritį vien tik dėl energijos kaupimo sistemos masės, dera laikyti, kad tos transporto priemonės patenka į taikymo sritį; |
| --- | --- |

(32)

tais atvejais, kai netaršios lengvosios komercinės transporto priemonės, kurių etaloninė masė viršija atitinkamai 2 610 kg arba 2 840 kg, nepatenka į šio reglamento taikymo sritį vien tik dėl energijos kaupimo sistemos masės, dera laikyti, kad tos transporto priemonės patenka į taikymo sritį;

| (33) | netinka tokį patį metodą naudoti nustatant išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslus, taikomus ir stambiems gamintojams, ir mažiems gamintojams, kurie laikomi nepriklausomais pagal šiame reglamente nustatytus kriterijus. Tie maži gamintojai turėtų turėti galimybę prašyti alternatyvių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslų, susijusių su atitinkamo gamintojo transporto priemonių technologiniu potencialu mažinti jų savitąjį išmetamo CO2 kiekį ir derančių su atitinkamų rinkos segmentų savybėmis; |
| --- | --- |

(33)

netinka tokį patį metodą naudoti nustatant išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslus, taikomus ir stambiems gamintojams, ir mažiems gamintojams, kurie laikomi nepriklausomais pagal šiame reglamente nustatytus kriterijus. Tie maži gamintojai turėtų turėti galimybę prašyti alternatyvių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslų, susijusių su atitinkamo gamintojo transporto priemonių technologiniu potencialu mažinti jų savitąjį išmetamo CO2 kiekį ir derančių su atitinkamų rinkos segmentų savybėmis;

| (34) | pripažįstant neproporcingą poveikį mažiausiems gamintojams, kuris atsirastų dėl savitųjų teršalų išmetimo normų, nustatytų pagal transporto priemonės naudingumą, laikymosi, didelę administracinę naštą, susijusią su nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo procedūra, ir nedidelę naudą, susijusią su CO2 išmetimo į aplinką iš tų gamintojų parduodamų transporto priemonių mažinimu, savitoji teršalų išmetimo norma ir mokestis už viršytą taršos normą turėtų būti netaikomi gamintojams, kurie atsakingi už mažiau nei 1 000 naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių per metus, užregistruotų Sąjungoje. Tačiau, jei gamintojas, kuriam galima daryti išimtį, paprašo nukrypti leidžiančios nuostatos ir jei tokia nuostata jam pritaikoma, dera reikalauti, kad toks gamintojas laikytųsi su ta nukrypti leidžiančia nuostata siejamo išmetamųjų teršalų tikslo; |
| --- | --- |

(34)

pripažįstant neproporcingą poveikį mažiausiems gamintojams, kuris atsirastų dėl savitųjų teršalų išmetimo normų, nustatytų pagal transporto priemonės naudingumą, laikymosi, didelę administracinę naštą, susijusią su nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo procedūra, ir nedidelę naudą, susijusią su CO2 išmetimo į aplinką iš tų gamintojų parduodamų transporto priemonių mažinimu, savitoji teršalų išmetimo norma ir mokestis už viršytą taršos normą turėtų būti netaikomi gamintojams, kurie atsakingi už mažiau nei 1 000 naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių per metus, užregistruotų Sąjungoje. Tačiau, jei gamintojas, kuriam galima daryti išimtį, paprašo nukrypti leidžiančios nuostatos ir jei tokia nuostata jam pritaikoma, dera reikalauti, kad toks gamintojas laikytųsi su ta nukrypti leidžiančia nuostata siejamo išmetamųjų teršalų tikslo;

| (35) | leidimo taikyti nukrypti nuo viso ES parko išmetamų 95 g CO2/km tikslo leidžiančias nuostatas tam tikro rinkos segmento automobilių gamintojams procedūra turėtų užtikrinti, kad to rinkos segmento gamintojams nustatytos pastangos mažinti išmetamųjų teršalų kiekį atitiktų stambiųjų gamintojų pastangas, susijusias su tuo tikslu. Tikslinga tiems tam tikro rinkos segmento gamintojams iki 2028 m. toliau teikti galimybes gauti teisę naudotis nuostata, leidžiančia nukrypti ir nuo 2025 m. taikomų tikslų; |
| --- | --- |

(35)

leidimo taikyti nukrypti nuo viso ES parko išmetamų 95 g CO2/km tikslo leidžiančias nuostatas tam tikro rinkos segmento automobilių gamintojams procedūra turėtų užtikrinti, kad to rinkos segmento gamintojams nustatytos pastangos mažinti išmetamųjų teršalų kiekį atitiktų stambiųjų gamintojų pastangas, susijusias su tuo tikslu. Tikslinga tiems tam tikro rinkos segmento gamintojams iki 2028 m. toliau teikti galimybes gauti teisę naudotis nuostata, leidžiančia nukrypti ir nuo 2025 m. taikomų tikslų;

| (36) | nustatant vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, taikomą visiems Sąjungoje užregistruotiems naujiems lengviesiems automobiliams ir naujoms lengvosioms komercinėms transporto priemonėms, už kuriuos atsakingi gamintojai, reikėtų, esant reikalui, atsižvelgti į visus lengvuosius automobilius ir lengvąsias komercines transporto priemones, nepriklausomai nuo jų masės arba kitų ypatybių. Nors Reglamentas (EB) Nr. 715/2007 netaikomas lengviesiems automobiliams ir lengvosioms komercinėms transporto priemonėms, kurių etaloninė masė didesnė nei 2 610 kg ir kuriems tipo patvirtinimas nėra išplečiamas pagal to reglamento 2 straipsnio 2 dalį, tokių transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekis turėtų būti matuojamas vadovaujantis tokiomis pačiomis matavimo procedūromis, kurios nustatytos laikantis Reglamento (EB) Nr. 715/2007, būtent procedūromis, išdėstytomis Komisijos reglamente (EB) Nr. 692/2008 (14) ir Reglamente (ES) 2017/1151, ir koreliacijos procedūromis, priimtomis remiantis reglamentais (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011, ir visų pirma įgyvendinimo reglamentuose (ES) 2017/1152 bei (ES) 2017/1153. Gauti išmetamo CO2 kiekio dydžiai turėtų būti įtraukti į transporto priemonės atitikties liudijimą, kad juos būtų galima įtraukti į stebėsenos sistemą; |
| --- | --- |

(36)

nustatant vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, taikomą visiems Sąjungoje užregistruotiems naujiems lengviesiems automobiliams ir naujoms lengvosioms komercinėms transporto priemonėms, už kuriuos atsakingi gamintojai, reikėtų, esant reikalui, atsižvelgti į visus lengvuosius automobilius ir lengvąsias komercines transporto priemones, nepriklausomai nuo jų masės arba kitų ypatybių. Nors Reglamentas (EB) Nr. 715/2007 netaikomas lengviesiems automobiliams ir lengvosioms komercinėms transporto priemonėms, kurių etaloninė masė didesnė nei 2 610 kg ir kuriems tipo patvirtinimas nėra išplečiamas pagal to reglamento 2 straipsnio 2 dalį, tokių transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekis turėtų būti matuojamas vadovaujantis tokiomis pačiomis matavimo procedūromis, kurios nustatytos laikantis Reglamento (EB) Nr. 715/2007, būtent procedūromis, išdėstytomis Komisijos reglamente (EB) Nr. 692/2008 (14) ir Reglamente (ES) 2017/1151, ir koreliacijos procedūromis, priimtomis remiantis reglamentais (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011, ir visų pirma įgyvendinimo reglamentuose (ES) 2017/1152 bei (ES) 2017/1153. Gauti išmetamo CO2 kiekio dydžiai turėtų būti įtraukti į transporto priemonės atitikties liudijimą, kad juos būtų galima įtraukti į stebėsenos sistemą;

| (37) | sukomplektuotos lengvosios komercinės transporto priemonės savitasis išmetamo CO2 kiekis turėtų būti priskiriamas bazinės transporto priemonės gamintojui; |
| --- | --- |

(37)

sukomplektuotos lengvosios komercinės transporto priemonės savitasis išmetamo CO2 kiekis turėtų būti priskiriamas bazinės transporto priemonės gamintojui;

| (38) | turėtų būti atsižvelgiama į ypatingą lengvųjų komercinių transporto priemonių gamintojų, gaminančių nekomplektines transporto priemones, kurių tipas patvirtinamas pakopomis, situaciją. Tie gamintojai yra įpareigoti laikytis CO2 išmetimo normų, tačiau jie turėtų turėti galimybę pakankamai tiksliai prognozuoti sukomplektuotų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį. Komisija turėtų užtikrinti, kad tie poreikiai būtų deramai atspindėti įgyvendinimo priemonėse, priimtose pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007; |
| --- | --- |

(38)

turėtų būti atsižvelgiama į ypatingą lengvųjų komercinių transporto priemonių gamintojų, gaminančių nekomplektines transporto priemones, kurių tipas patvirtinamas pakopomis, situaciją. Tie gamintojai yra įpareigoti laikytis CO2 išmetimo normų, tačiau jie turėtų turėti galimybę pakankamai tiksliai prognozuoti sukomplektuotų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį. Komisija turėtų užtikrinti, kad tie poreikiai būtų deramai atspindėti įgyvendinimo priemonėse, priimtose pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007;

| (39) | siekiant suteikti lankstumo gamintojams vykdant šiuo reglamentu jiems nustatytus tikslus, jie gali susitarti viešai, skaidriai ir nediskriminuodami sudaryti bendrą fondą. Susitarimas sudaryti bendrą fondą turėtų būti sudaromas ne ilgesniam nei penkerių metų laikotarpiui, tačiau jo galiojimą turėtų būti galima pratęsti. Kai gamintojai sudaro bendrą fondą, jie turėtų būti laikomi įvykdę šiuo reglamentu jiems nustatytus tikslus, jei vidutinis viso bendro fondo išmetamųjų teršalų kiekis neviršys savitosios teršalų išmetimo normos, nustatytos bendram fondui; |
| --- | --- |

(39)

siekiant suteikti lankstumo gamintojams vykdant šiuo reglamentu jiems nustatytus tikslus, jie gali susitarti viešai, skaidriai ir nediskriminuodami sudaryti bendrą fondą. Susitarimas sudaryti bendrą fondą turėtų būti sudaromas ne ilgesniam nei penkerių metų laikotarpiui, tačiau jo galiojimą turėtų būti galima pratęsti. Kai gamintojai sudaro bendrą fondą, jie turėtų būti laikomi įvykdę šiuo reglamentu jiems nustatytus tikslus, jei vidutinis viso bendro fondo išmetamųjų teršalų kiekis neviršys savitosios teršalų išmetimo normos, nustatytos bendram fondui;

| (40) | įsitikinta, kad galimybė gamintojams sudaryti bendrus fondus yra ekonomiškai efektyvus būdas laikytis išmetamo CO2 kiekio tikslų, kuris ypač naudingas gamintojams, pagaminantiems mažai transporto priemonių. Siekiant didesnio konkurencinio neutralumo, Komisija turėtų būti įgaliota išaiškinti sąlygas, kuriomis bendrus fondus gali sudaryti nepriklausomieji gamintojai, kad jų padėtis būtų lygiavertė susijusių įmonių padėčiai; |
| --- | --- |

(40)

įsitikinta, kad galimybė gamintojams sudaryti bendrus fondus yra ekonomiškai efektyvus būdas laikytis išmetamo CO2 kiekio tikslų, kuris ypač naudingas gamintojams, pagaminantiems mažai transporto priemonių. Siekiant didesnio konkurencinio neutralumo, Komisija turėtų būti įgaliota išaiškinti sąlygas, kuriomis bendrus fondus gali sudaryti nepriklausomieji gamintojai, kad jų padėtis būtų lygiavertė susijusių įmonių padėčiai;

| (41) | siekiant užtikrinti, kad šiuo reglamentu nustatyti tikslai būtų vykdomi, būtinas patikimai veikiantis pareigų laikymosi mechanizmas; |
| --- | --- |

(41)

siekiant užtikrinti, kad šiuo reglamentu nustatyti tikslai būtų vykdomi, būtinas patikimai veikiantis pareigų laikymosi mechanizmas;

| (42) | siekiant išmetamo CO2 kiekį sumažinti tiek, kiek reikalaujama šiame reglamente, taip pat svarbu, kad naudojamų transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekis atitiktų CO2 vertes, nustatytas tvirtinant tipą. Todėl Komisija turėtų turėti galimybę, apskaičiuodama gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, atsižvelgti į sistemingą tipo patvirtinimo institucijos nustatytą naudojamų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio neatitiktį; |
| --- | --- |

(42)

siekiant išmetamo CO2 kiekį sumažinti tiek, kiek reikalaujama šiame reglamente, taip pat svarbu, kad naudojamų transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekis atitiktų CO2 vertes, nustatytas tvirtinant tipą. Todėl Komisija turėtų turėti galimybę, apskaičiuodama gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, atsižvelgti į sistemingą tipo patvirtinimo institucijos nustatytą naudojamų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio neatitiktį;

| (43) | Komisija turėtų būti įgaliota nustatyti ir įgyvendinti naudojamų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio, kaip nustatyta pagal WLTP, ir išmetamo CO2 kiekio dydžių, nurodytų atitikties liudijimuose, atitikties patikros procedūrą. Rengiant tą procedūrą daug dėmesio turėtų būti skiriama metodų, įskaitant transporto priemonėje esančių degalų ir (arba) energijos vartojimo stebėjimo prietaisų duomenų naudojimą, nustatymui, siekiant nustatyti strategijas, kurias taikant tipo patvirtinimo bandymo procedūros metu dirbtinai gerinamos su išmetamu CO2 kiekiu susijusios transporto priemonės eksploatacinės charakteristikos. Kai atliekant tokius patikrinimus nustatomi nukrypimai arba strategijos, kurias taikant dirbtinai pagerinamos su išmetamu CO2 kiekiu susijusios transporto priemonės eksploatacinės charakteristikos, laikoma, kad tos išvados yra pakankama priežastis įtarti didelės neatitikties riziką atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/858 (15) ir Reglamente (EB) Nr. 715/2007 nustatytus reikalavimus, ir tuo remdamosi valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių pagal Reglamento (ES) 2018/858 XI skyrių; |
| --- | --- |

(43)

Komisija turėtų būti įgaliota nustatyti ir įgyvendinti naudojamų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio, kaip nustatyta pagal WLTP, ir išmetamo CO2 kiekio dydžių, nurodytų atitikties liudijimuose, atitikties patikros procedūrą. Rengiant tą procedūrą daug dėmesio turėtų būti skiriama metodų, įskaitant transporto priemonėje esančių degalų ir (arba) energijos vartojimo stebėjimo prietaisų duomenų naudojimą, nustatymui, siekiant nustatyti strategijas, kurias taikant tipo patvirtinimo bandymo procedūros metu dirbtinai gerinamos su išmetamu CO2 kiekiu susijusios transporto priemonės eksploatacinės charakteristikos. Kai atliekant tokius patikrinimus nustatomi nukrypimai arba strategijos, kurias taikant dirbtinai pagerinamos su išmetamu CO2 kiekiu susijusios transporto priemonės eksploatacinės charakteristikos, laikoma, kad tos išvados yra pakankama priežastis įtarti didelės neatitikties riziką atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/858 (15) ir Reglamente (EB) Nr. 715/2007 nustatytus reikalavimus, ir tuo remdamosi valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių pagal Reglamento (ES) 2018/858 XI skyrių;

| (44) | naujų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių savitasis išmetamo CO2 kiekis matuojamas remiantis Sąjungoje suderintu pagrindu pagal WLTP. Siekiant kuo labiau sumažinti su šiuo reglamentu susijusią administravimo naštą, atitiktis turėtų būti vertinama pagal valstybių narių renkamus ir Komisijai pateikiamus duomenis apie naujų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių registravimą Sąjungoje. Kad atitikties vertinimui pateikiami duomenys būtų palyginami, tų duomenų rinkimo ir pateikimo taisyklės turėtų būti kuo labiau suderintos. Todėl turėtų būti aiškiai nustatyta, kad kompetentingos institucijos yra įpareigotos pateikti tikslius ir išsamius duomenis ir turi veiksmingai bendradarbiauti tarpusavyje ir su Komisija, kad išspręstų duomenų kokybės klausimus; |
| --- | --- |

(44)

naujų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių savitasis išmetamo CO2 kiekis matuojamas remiantis Sąjungoje suderintu pagrindu pagal WLTP. Siekiant kuo labiau sumažinti su šiuo reglamentu susijusią administravimo naštą, atitiktis turėtų būti vertinama pagal valstybių narių renkamus ir Komisijai pateikiamus duomenis apie naujų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių registravimą Sąjungoje. Kad atitikties vertinimui pateikiami duomenys būtų palyginami, tų duomenų rinkimo ir pateikimo taisyklės turėtų būti kuo labiau suderintos. Todėl turėtų būti aiškiai nustatyta, kad kompetentingos institucijos yra įpareigotos pateikti tikslius ir išsamius duomenis ir turi veiksmingai bendradarbiauti tarpusavyje ir su Komisija, kad išspręstų duomenų kokybės klausimus;

| (45) | Sąjungos lygmeniu turėtų būti vertinama, kaip gamintojai vykdo šiame reglamente nustatytus tikslus. Gamintojai, kurių vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis viršija šiuo reglamentu leidžiamas normas, turėtų mokėti mokestį už viršytą taršos normą už kiekvienus kalendorinius metus. Sumos, surenkamos iš mokesčių už viršytą taršos normą, turėtų būti laikomos Sąjungos bendrojo biudžeto įplaukomis. Komisija savo 2023 m. peržiūroje turėtų įvertinti galimybę sumas, surenkamas iš mokesčių už viršytą taršos normą, skirti konkrečiam fondui arba atitinkamai programai, kuria siekiama užtikrinti tinkamą perėjimą prie netaršaus judumo ir remti automobilių sektoriaus darbuotojų perkvalifikavimą, kvalifikacijos kėlimą ir kitų įgūdžių ugdymą; |
| --- | --- |

(45)

Sąjungos lygmeniu turėtų būti vertinama, kaip gamintojai vykdo šiame reglamente nustatytus tikslus. Gamintojai, kurių vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis viršija šiuo reglamentu leidžiamas normas, turėtų mokėti mokestį už viršytą taršos normą už kiekvienus kalendorinius metus. Sumos, surenkamos iš mokesčių už viršytą taršos normą, turėtų būti laikomos Sąjungos bendrojo biudžeto įplaukomis. Komisija savo 2023 m. peržiūroje turėtų įvertinti galimybę sumas, surenkamas iš mokesčių už viršytą taršos normą, skirti konkrečiam fondui arba atitinkamai programai, kuria siekiama užtikrinti tinkamą perėjimą prie netaršaus judumo ir remti automobilių sektoriaus darbuotojų perkvalifikavimą, kvalifikacijos kėlimą ir kitų įgūdžių ugdymą;

| (46) | bet kuri nacionalinė priemonė, kurią valstybės narės gali taikyti arba įvesti, vadovaudamosi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 193 straipsniu, atsižvelgiant į šio reglamento tikslą ir šiuo reglamentu nustatytas procedūras, neturėtų nustatyti papildomų arba griežtesnių sankcijų gamintojams, kurie nesilaiko šiuo reglamentu jiems nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

(46)

bet kuri nacionalinė priemonė, kurią valstybės narės gali taikyti arba įvesti, vadovaudamosi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 193 straipsniu, atsižvelgiant į šio reglamento tikslą ir šiuo reglamentu nustatytas procedūras, neturėtų nustatyti papildomų arba griežtesnių sankcijų gamintojams, kurie nesilaiko šiuo reglamentu jiems nustatytų tikslų;

| (47) | šis reglamentas neturėtų daryti poveikio visapusiškam Sąjungos konkurencijos taisyklių taikymui; |
| --- | --- |

(47)

šis reglamentas neturėtų daryti poveikio visapusiškam Sąjungos konkurencijos taisyklių taikymui;

| (48) | šiame reglamente nustatytų išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslų tikrasis veiksmingumas labai priklauso nuo to, kiek oficiali bandymo procedūra atitinka tikrovę. Atsižvelgiant į Mokslinių konsultacijų mechanizmo nuomonę 1/2016 „Lengvųjų transporto priemonių tikrojo ir laboratoriniais bandymais nustatyto išmetamo CO2 kiekio vienodinimas“ ir 2017 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai ir Komisijai, kurią jis pateikė atlikęs išmetamų teršalų kiekio matavimo automobilių pramonėje tyrimą (16), turėtų būti parengta tvarka, pagal kurią būtų vertinama, ar transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir suvartojamos energijos kiekio vertės, nustatytos pagal WLTP atitinka tikrovę. Transporto priemonėje esančių degalų ir (arba) energijos vartojimo stebėjimo prietaisų duomenų naudojimas – tai patikimiausias būdas užtikrinti transporto priemonių tipo patvirtinimo verčių atitiktį tikrovei. Todėl Komisija turėtų būti įgaliota parengti reikiamas tokiam vertinimui būtinų degalų ir energijos vartojimo duomenų rinkimo ir tvarkymo procedūras ir užtikrinti, kad tokie duomenys būtų prieinami viešai, kartu garantuojant asmens duomenų apsaugą. Be to, siekiant užtikrinti, kad būtų teikiami degalų ir energijos vartojimo duomenys iš baterijas naudojančių elektra varomų transporto priemonių ir transporto priemonių su galios pavaromis, kuriose naudojamas dujinis kuras, įskaitant vandenilį, tikslinga, įgyvendinant Reglamentą (ES) 2017/1151, nedelsiant vykdyti transporto priemonėje esančių degalų ir (arba) energijos vartojimo stebėjimo prietaisų standartizavimą; |
| --- | --- |

(48)

šiame reglamente nustatytų išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslų tikrasis veiksmingumas labai priklauso nuo to, kiek oficiali bandymo procedūra atitinka tikrovę. Atsižvelgiant į Mokslinių konsultacijų mechanizmo nuomonę 1/2016 „Lengvųjų transporto priemonių tikrojo ir laboratoriniais bandymais nustatyto išmetamo CO2 kiekio vienodinimas“ ir 2017 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai ir Komisijai, kurią jis pateikė atlikęs išmetamų teršalų kiekio matavimo automobilių pramonėje tyrimą (16), turėtų būti parengta tvarka, pagal kurią būtų vertinama, ar transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir suvartojamos energijos kiekio vertės, nustatytos pagal WLTP atitinka tikrovę. Transporto priemonėje esančių degalų ir (arba) energijos vartojimo stebėjimo prietaisų duomenų naudojimas – tai patikimiausias būdas užtikrinti transporto priemonių tipo patvirtinimo verčių atitiktį tikrovei. Todėl Komisija turėtų būti įgaliota parengti reikiamas tokiam vertinimui būtinų degalų ir energijos vartojimo duomenų rinkimo ir tvarkymo procedūras ir užtikrinti, kad tokie duomenys būtų prieinami viešai, kartu garantuojant asmens duomenų apsaugą. Be to, siekiant užtikrinti, kad būtų teikiami degalų ir energijos vartojimo duomenys iš baterijas naudojančių elektra varomų transporto priemonių ir transporto priemonių su galios pavaromis, kuriose naudojamas dujinis kuras, įskaitant vandenilį, tikslinga, įgyvendinant Reglamentą (ES) 2017/1151, nedelsiant vykdyti transporto priemonėje esančių degalų ir (arba) energijos vartojimo stebėjimo prietaisų standartizavimą;

| (49) | be to, Komisija turėtų įvertinti, kaip degalų ir energijos vartojimo duomenys galėtų padėti užtikrinti, kad transporto priemonės išmetamas CO2 kiekis, nustatytas pagal WLTP, ilgainiui ir toliau atitiktų visų gamintojų tikrąjį išmetamą kiekį ir, tiksliau, kaip tokie duomenys galėtų būti naudojami laboratoriniais bandymais nustatyto ir tikrojo išmetamo CO2 kiekio skirtumui stebėti ir prireikus užtikrinti, kad šis skirtumas nedidėtų; |
| --- | --- |

(49)

be to, Komisija turėtų įvertinti, kaip degalų ir energijos vartojimo duomenys galėtų padėti užtikrinti, kad transporto priemonės išmetamas CO2 kiekis, nustatytas pagal WLTP, ilgainiui ir toliau atitiktų visų gamintojų tikrąjį išmetamą kiekį ir, tiksliau, kaip tokie duomenys galėtų būti naudojami laboratoriniais bandymais nustatyto ir tikrojo išmetamo CO2 kiekio skirtumui stebėti ir prireikus užtikrinti, kad šis skirtumas nedidėtų;

| (50) | svarbu Sąjungos lygmeniu įvertinti per visą lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių gyvavimo ciklą išmetamųjų teršalų kiekį. Tuo tikslu Komisija ne vėliau kaip iki 2023 m. turėtų įvertinti galimybę parengti bendrą per visą tokių transporto priemonių, pateiktų Sąjungos rinkai, gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų teikimo metodiką. Komisija turėtų priimti tolesnes priemones, įskaitant, kai tinkama, pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; |
| --- | --- |

(50)

svarbu Sąjungos lygmeniu įvertinti per visą lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių gyvavimo ciklą išmetamųjų teršalų kiekį. Tuo tikslu Komisija ne vėliau kaip iki 2023 m. turėtų įvertinti galimybę parengti bendrą per visą tokių transporto priemonių, pateiktų Sąjungos rinkai, gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų teikimo metodiką. Komisija turėtų priimti tolesnes priemones, įskaitant, kai tinkama, pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų;

| (51) | 2024 m. bus atlikta pažangos, padarytos įgyvendinant Reglamentą (ES) 2018/842 ir Direktyvą 2003/87/EB, peržiūra. Todėl 2023 m. dera išsamiai peržiūrėti ir šio reglamento veiksmingumą, kad pagal tuos teisės aktus įgyvendintos priemonės būtų įvertintos suderintai ir nuosekliai. Atlikdama tą 2023 m. peržiūrą Komisija taip pat turėtų nustatyti aiškią tolesnio lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio mažinimo po 2030 m. kryptį, kad būtų reikšmingai prisidėta siekiant ilgalaikio Paryžiaus susitarimo tikslo. Kai tikslinga, kartu su tos peržiūros ataskaita turėtų būti pateiktas pasiūlymas iš dalies keisti šį reglamentą; |
| --- | --- |

(51)

2024 m. bus atlikta pažangos, padarytos įgyvendinant Reglamentą (ES) 2018/842 ir Direktyvą 2003/87/EB, peržiūra. Todėl 2023 m. dera išsamiai peržiūrėti ir šio reglamento veiksmingumą, kad pagal tuos teisės aktus įgyvendintos priemonės būtų įvertintos suderintai ir nuosekliai. Atlikdama tą 2023 m. peržiūrą Komisija taip pat turėtų nustatyti aiškią tolesnio lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio mažinimo po 2030 m. kryptį, kad būtų reikšmingai prisidėta siekiant ilgalaikio Paryžiaus susitarimo tikslo. Kai tikslinga, kartu su tos peržiūros ataskaita turėtų būti pateiktas pasiūlymas iš dalies keisti šį reglamentą;

| (52) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su išsamių sąlygų, taikomų susitarimams dėl bendro fondo, nustatymu, išsamių taisyklių dėl stebėsenos ir duomenų teikimo vidutinio išmetamųjų teršalų kiekio srityje procedūrų ir dėl II ir III priedų taikymo priėmimu, išsamių procedūrų, kaip teikti pranešimus apie atlikus patikras išaiškėjusius naudojamų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio nuokrypius ir kaip į juos atsižvelgti skaičiuojant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, taisyklių nustatymu, mokesčių už viršytą taršos normą surinkimo priemonių nustatymu, gamintojų rezultatų skelbimu, naujoviškų technologijų arba naujoviškų technologijų paketų patvirtinimo procedūrų išsamių nuostatų priėmimu, išsamios parametrų, susijusių su lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių tikruoju išmetamo CO2 kiekiu ir suvartojamų degalų ar energijos kiekiu, rinkimo ir tvarkymo procedūros priėmimu, susiję su patikrų dėl i) atitikties liudijimuose įrašytos išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų vertės atitikimo iš eksploatuojamų transporto priemonių išmetamam CO2 kiekiui ir jų degalų sąnaudoms, ir dėl ii) transporto priemonėje turimos kokios nors strategijos arba susijusios su atrinktos transporto priemonės strategija, kuria atliekant bandymus dirbtinai pagerinamos transporto priemonės eksploatacinės charakteristikos siekiant tipo patvirtinimo, ir koreliacijos parametrų, būtinų, kad būtų atspindėti visi savitajam išmetamo CO2 kiekiui matuoti taikomos reglamentuojamos bandymo procedūros pakeitimai, nustatymu. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (17); |
| --- | --- |

(52)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su išsamių sąlygų, taikomų susitarimams dėl bendro fondo, nustatymu, išsamių taisyklių dėl stebėsenos ir duomenų teikimo vidutinio išmetamųjų teršalų kiekio srityje procedūrų ir dėl II ir III priedų taikymo priėmimu, išsamių procedūrų, kaip teikti pranešimus apie atlikus patikras išaiškėjusius naudojamų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio nuokrypius ir kaip į juos atsižvelgti skaičiuojant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, taisyklių nustatymu, mokesčių už viršytą taršos normą surinkimo priemonių nustatymu, gamintojų rezultatų skelbimu, naujoviškų technologijų arba naujoviškų technologijų paketų patvirtinimo procedūrų išsamių nuostatų priėmimu, išsamios parametrų, susijusių su lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių tikruoju išmetamo CO2 kiekiu ir suvartojamų degalų ar energijos kiekiu, rinkimo ir tvarkymo procedūros priėmimu, susiję su patikrų dėl i) atitikties liudijimuose įrašytos išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų vertės atitikimo iš eksploatuojamų transporto priemonių išmetamam CO2 kiekiui ir jų degalų sąnaudoms, ir dėl ii) transporto priemonėje turimos kokios nors strategijos arba susijusios su atrinktos transporto priemonės strategija, kuria atliekant bandymus dirbtinai pagerinamos transporto priemonės eksploatacinės charakteristikos siekiant tipo patvirtinimo, ir koreliacijos parametrų, būtinų, kad būtų atspindėti visi savitajam išmetamo CO2 kiekiui matuoti taikomos reglamentuojamos bandymo procedūros pakeitimai, nustatymu. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (17);

| (53) | siekiant iš dalies pakeisti arba papildyti neesmines šio reglamento nuostatas, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies keičiami duomenų reikalavimai ir duomenų parametrai, nustatyti šio reglamento II ir III prieduose, nustatomos taisyklės dėl tinkamumo kriterijų taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas tam tikrų gamintojų atžvilgiu aiškinimo, dėl prašymų taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą turinio ir dėl savitojo išmetamo CO2 kiekio mažinimo programų turinio ir vertinimo, iš dalies keičiama šio reglamento I priedo A dalis siekiant nustatyti formules, pagal kurias apskaičiuojamos su nukrypti leidžiančia nuostata siejamos normos tam tikro rinkos segmento gamintojams, patikslinama viršutinė bendro naujoviškų technologijų indėlio riba mažinant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį nuo 2025 m., nustatomi pagrindiniai principai ir kriterijai apibrėžiant patikrų atlikimo procedūras, nustatomos M0 ir TM0 verčių tikslinimo priemonės ir patikslinamos savitųjų teršalų išmetimo normų apskaičiavimo formulės siekiant atspindėti reglamentuojamos bandymo procedūros pakeitimą. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (18). Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė nuolat dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(53)

siekiant iš dalies pakeisti arba papildyti neesmines šio reglamento nuostatas, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies keičiami duomenų reikalavimai ir duomenų parametrai, nustatyti šio reglamento II ir III prieduose, nustatomos taisyklės dėl tinkamumo kriterijų taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas tam tikrų gamintojų atžvilgiu aiškinimo, dėl prašymų taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą turinio ir dėl savitojo išmetamo CO2 kiekio mažinimo programų turinio ir vertinimo, iš dalies keičiama šio reglamento I priedo A dalis siekiant nustatyti formules, pagal kurias apskaičiuojamos su nukrypti leidžiančia nuostata siejamos normos tam tikro rinkos segmento gamintojams, patikslinama viršutinė bendro naujoviškų technologijų indėlio riba mažinant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį nuo 2025 m., nustatomi pagrindiniai principai ir kriterijai apibrėžiant patikrų atlikimo procedūras, nustatomos M0 ir TM0 verčių tikslinimo priemonės ir patikslinamos savitųjų teršalų išmetimo normų apskaičiavimo formulės siekiant atspindėti reglamentuojamos bandymo procedūros pakeitimą. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (18). Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė nuolat dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (54) | reglamentai (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 turėtų būti panaikinti nuo 2020 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(54)

reglamentai (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 turėtų būti panaikinti nuo 2020 m. sausio 1 d.;

| (55) | kadangi šio reglamento tikslų, t. y. naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių eksploatacinių charakteristikų reikalavimų, atsižvelgiant į išmetamo CO2 kiekį, nustatymo valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jų apimties bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(55)

kadangi šio reglamento tikslų, t. y. naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių eksploatacinių charakteristikų reikalavimų, atsižvelgiant į išmetamo CO2 kiekį, nustatymo valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jų apimties bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir tikslai

1.   Šiuo reglamentu nustatomi naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių eksploatacinių charakteristikų reikalavimai atsižvelgiant į išmetamo CO2 kiekį siekiant prisidėti prie to, kad būtų pasiektas Sąjungos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslas, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2018/842, ir pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslai, ir užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą.

2.   Nuo 2020 m. sausio 1 d. šiuo reglamentu nustatomas tikslas: visam ES parkui taikyti naujų lengvųjų automobilių vidutinio išmetamo teršalų CO2 kiekio normą – 95 g CO2/km, ir visam ES parkui taikyti Sąjungoje užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių vidutinio išmetamų teršalų CO2 kiekio normą – 147 g CO2/km, iki 2020 m. gruodžio 31 d. matuojamą pagal Reglamentą (EB) Nr. 692/2008 kartu su įgyvendinimo reglamentais (ES) 2017/1152 ir (ES) 2017/1153, o nuo 2021 m. sausio 1 d. – matuojamą pagal Reglamentą (ES) 2017/1151.

3.   Šis reglamentas iki 2024 m. gruodžio 31 d. bus papildytas kitomis priemonėmis, kurios, būdamos Sąjungos integruoto požiūrio, nurodyto 2007 m. vasario 7 d. Komisijos komunikate „Bendrijos strategijos dėl lengvųjų automobilių ir nedidelės galios prekybos transporto priemonių išmetamų CO2 dujų mažinimo persvarstymo rezultatai“, dalimi atitiktų 10 g CO2/km sumažinimą.

4.   Nuo 2025 m. sausio 1 d. nustatomi šie viso ES parko tikslai:

| a) | naujų lengvųjų automobilių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 15 % mažesnis už 2021 m. tikslo vidurkį, apskaičiuotą pagal I priedo A dalies 6.1.1 punktą; |
| --- | --- |

a)

naujų lengvųjų automobilių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 15 % mažesnis už 2021 m. tikslo vidurkį, apskaičiuotą pagal I priedo A dalies 6.1.1 punktą;

| b) | naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 15 % mažesnis už 2021 m. tikslo vidurkį, apskaičiuotą pagal I priedo B dalies 6.1.1 punktą. |
| --- | --- |

b)

naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 15 % mažesnis už 2021 m. tikslo vidurkį, apskaičiuotą pagal I priedo B dalies 6.1.1 punktą.

5.   Nuo 2030 m. sausio 1 d. nustatomi šie viso ES parko tikslai:

| a) | naujų lengvųjų automobilių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 37,5 % mažesnis už 2021 m. tikslo vidurkį, apskaičiuotą pagal I priedo A dalies 6.1.2 punktą; |
| --- | --- |

a)

naujų lengvųjų automobilių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 37,5 % mažesnis už 2021 m. tikslo vidurkį, apskaičiuotą pagal I priedo A dalies 6.1.2 punktą;

| b) | naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 31 % mažesnis už 2021 m. tikslo vidurkį, apskaičiuotą pagal I priedo B dalies 6.1.2 punktą. |
| --- | --- |

b)

naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 31 % mažesnis už 2021 m. tikslo vidurkį, apskaičiuotą pagal I priedo B dalies 6.1.2 punktą.

6.   Nuo 2025 m. sausio 1 d. pagal I priedo A ir B dalių 6.3 punktus atitinkamai taikomas mažataršių ir netaršių transporto priemonių lyginamasis rodiklis lygus 15 % atitinkamų naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių parkui.

7.   Nuo 2030 m. sausio 1 d. pagal I priedo A ir B dalių 6.3 punktus atitinkamai taikomi šie mažataršių ir netaršių transporto priemonių lyginamieji rodikliai:

| a) | 35 % naujų lengvųjų automobilių parko dalies lyginamasis rodiklis ir |
| --- | --- |

a)

35 % naujų lengvųjų automobilių parko dalies lyginamasis rodiklis ir

| b) | 30 % naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių parko dalies lyginamasis rodiklis. |
| --- | --- |

b)

30 % naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių parko dalies lyginamasis rodiklis.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas:

| a) | Direktyvos 2007/46/EB II priede apibrėžtoms M1 klasės variklinėms transporto priemonėms (lengvieji automobiliai), kurios Sąjungoje registruojamos pirmą kartą ir kurios anksčiau nebuvo registruotos už Sąjungos ribų (nauji lengvieji automobiliai); |
| --- | --- |

a)

Direktyvos 2007/46/EB II priede apibrėžtoms M1 klasės variklinėms transporto priemonėms (lengvieji automobiliai), kurios Sąjungoje registruojamos pirmą kartą ir kurios anksčiau nebuvo registruotos už Sąjungos ribų (nauji lengvieji automobiliai);

| b) | Direktyvos 2007/46/EB II priede apibrėžtai N1 kategorijai, kurios etaloninė masė neviršija 2 610 kg, ir N1 kategorijos transporto priemonėms, kurių tipo patvirtinimas išplečiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 2 straipsnio 2 dalį (toliau – lengvosios komercinės transporto priemonės), bei Sąjungoje registruojamoms pirmą kartą ir kurios anksčiau nebuvo registruotos už Sąjungos ribų (toliau – naujos lengvosios komercinės transporto priemonės). Nuo 2025 m. sausio 1 d. netaršios N kategorijos transporto priemonės, kurių etaloninė masė viršija atitinkamai 2 610 kg arba 2 840 kg, šiame reglamente ir nedarant poveikio Direktyvai 2007/46/EB bei Reglamentui (EB) Nr. 715/2007 laikomos lengvosiomis komercinėmis transporto priemonėmis, kurioms taikomas šis reglamentas, jei etaloninė masė viršijama tik dėl energijos kaupimo sistemos masės. |
| --- | --- |

b)

Direktyvos 2007/46/EB II priede apibrėžtai N1 kategorijai, kurios etaloninė masė neviršija 2 610 kg, ir N1 kategorijos transporto priemonėms, kurių tipo patvirtinimas išplečiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 2 straipsnio 2 dalį (toliau – lengvosios komercinės transporto priemonės), bei Sąjungoje registruojamoms pirmą kartą ir kurios anksčiau nebuvo registruotos už Sąjungos ribų (toliau – naujos lengvosios komercinės transporto priemonės). Nuo 2025 m. sausio 1 d. netaršios N kategorijos transporto priemonės, kurių etaloninė masė viršija atitinkamai 2 610 kg arba 2 840 kg, šiame reglamente ir nedarant poveikio Direktyvai 2007/46/EB bei Reglamentui (EB) Nr. 715/2007 laikomos lengvosiomis komercinėmis transporto priemonėmis, kurioms taikomas šis reglamentas, jei etaloninė masė viršijama tik dėl energijos kaupimo sistemos masės.

2.   Ankstesnė registracija už Sąjungos ribų, atlikta mažiau nei prieš tris mėnesius iki registracijos Sąjungoje, neįskaičiuojama.

3.   Šis reglamentas netaikomas specialios paskirties transporto priemonėms, kaip apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priedo A dalies 5 punkte.

4.   4 straipsnis, 7 straipsnio 4 dalies b ir c punktai, 8 straipsnis ir 9 straipsnio 1 dalies a ir c punktai netaikomi gamintojui, kuris kartu su visomis su juo susijusiomis įmonėmis atsakingas už mažiau nei 1 000 naujų lengvųjų automobilių arba už mažiau nei 1 000 naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, Sąjungoje užregistruotų per praėjusius kalendorinius metus, nebent pagal 10 straipsnį gamintojas paprašo nukrypti leidžiančios nuostatos ir tokia nuostata jam pritaikoma.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

a)   vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis– gamintojo atžvilgiu – visų to gamintojo pagamintų naujų lengvųjų automobilių arba naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių savitojo išmetamo CO2 kiekio vidurkis;

b)   atitikties liudijimas– Direktyvos 2007/46/EB 18 straipsnyje nurodytas atitikties liudijimas;

c)   sukomplektuota transporto priemonė– lengvoji komercinė transporto priemonė, kuriai tipo patvirtinimas suteiktas užbaigus pakopinį tipo patvirtinimą pagal Direktyvą 2007/46/EB;

d)   komplektinė transporto priemonė– lengvoji komercinė transporto priemonė, kurios nereikia komplektuoti taip, kad ji atitiktų tam tikrus Direktyvos 2007/46/EB techninius reikalavimus;

e)   bazinė transporto priemonė– lengvoji komercinė transporto priemonė, kuri naudojama pakopinio tipo patvirtinimo proceso pradiniame etape;

f)   gamintojas– asmuo arba įstaiga, atskaitingi patvirtinančiajai valdžios institucijai visais klausimais, susijusiais su EB tipo patvirtinimo tvarka pagal Direktyvą 2007/46/EB, ir atsakingi už produkcijos atitikties užtikrinimą;

g)   parengtos naudoti transporto priemonės masė arba M– parengto naudoti lengvojo automobilio arba lengvosios komercinės transporto priemonės masė su kėbulu, kaip pažymėta atitikties liudijime ir apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB I priedo 2.6 punkte;

h)   savitasis išmetamo CO2 kiekis– lengvojo automobilio arba lengvosios komercinės transporto priemonės išmetamo CO2 kiekis, išmatuotas pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 bei jo įgyvendinimo reglamentus ir transporto priemonės atitikties liudijime pažymėtas kaip išmetamo CO2 masė (bendra). Lengvųjų automobilių arba lengvųjų komercinių transporto priemonių, kurių tipas nebuvo patvirtintas pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007, savitasis išmetamo CO2 kiekis – išmetamo CO2 kiekis, išmatuotas laikantis Reglamento (EB) Nr. 715/2007, būtent pagal tą pačią matavimo tvarką, kokia pagal Reglamentą (EB) Nr. 692/2008 taikoma iki 2020 m. gruodžio 31 d., o pagal Reglamentą (ES) 2017/1151 – nuo 2021 m. sausio 1 d., arba taikant Komisijos patvirtintas procedūras išmetamo CO2 kiekiui nustatyti;

i)   transporto priemonės ratų apibrėžtas jos plotas– vidutinio tarpuvėžio pločio ir važiuoklės bazės, kaip nurodyta atitikties liudijime ir apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB I priedo 2.1 ir 2.3 punktuose, sandauga;

j)   savitoji teršalų išmetimo norma– gamintojo atžvilgiu – pagal I priedą nustatyta metinė norma arba, jeigu gamintojui pagal 10 straipsnį taikoma nukrypti leidžianti nuostata, – pagal tą nukrypti leidžiančią nuostatą nustatyta savitoji teršalų išmetimo norma;

k)   viso ES parko tikslas– visų naujų lengvųjų automobilių ir visų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių vidutinis išmetamo CO2 kiekis, kuris turi būti pasiektas per tam tikrą laikotarpį;

l)   transporto priemonės bandomoji masė arba TM– lengvojo automobilio arba lengvosios komercinės transporto priemonės masė, kaip įrašyta atitikties liudijime ir kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 3.2.25 punkte;

m)   mažataršė arba netarši transporto priemonė– lengvasis automobilis arba lengvoji komercinė transporto priemonė, kuris (-i), kaip apskaičiuota pagal Reglamentą (ES) 2017/1151, per išmetimo vamzdį išmeta 0–50 g CO2/km;

n)   naudingoji apkrova– pagal Direktyvos 2007/46/EB II priedą didžiausios techniškai leistinos pakrautos transporto priemonės masės ir transporto priemonės masės skirtumas.

2.   Šiame reglamente „susijusių gamintojų grupė“ – gamintojas ir jo susijusios įmonės. Gamintojo atžvilgiu „susijusios įmonės“ yra:

| a) | įmonės, kuriose gamintojas tiesiogiai arba netiesiogiai turi:






  i) | galią naudotis daugiau nei puse balsavimo teisių; arba |
| --- | --- | --- |

a)

įmonės, kuriose gamintojas tiesiogiai arba netiesiogiai turi:

i)

galią naudotis daugiau nei puse balsavimo teisių; arba

| ii) | galią skirti daugiau nei pusę stebėtojų tarybos, valdybos arba įmonei teisiškai atstovaujančių organų narių; arba |
| --- | --- |

ii)

galią skirti daugiau nei pusę stebėtojų tarybos, valdybos arba įmonei teisiškai atstovaujančių organų narių; arba

| iii) | teisę tvarkyti įmonės reikalus; |
| --- | --- |

iii)

teisę tvarkyti įmonės reikalus;

| b) | įmonės, kurios tiesiogiai ar netiesiogiai turi a punkte nurodytas teises ar galias gamintojo atžvilgiu; |
| --- | --- |

b)

įmonės, kurios tiesiogiai ar netiesiogiai turi a punkte nurodytas teises ar galias gamintojo atžvilgiu;

| c) | įmonės, kuriose b punkte nurodytos įmonės tiesiogiai ar netiesiogiai turi a punkte nurodytas teises arba galias; |
| --- | --- |

c)

įmonės, kuriose b punkte nurodytos įmonės tiesiogiai ar netiesiogiai turi a punkte nurodytas teises arba galias;

| d) | įmonės, kuriose gamintojas kartu su viena ar daugiau a, b arba c punkte nurodytų įmonių arba kuriose dvi arba daugiau pastarųjų įmonių kartu turi a punkte nurodytas teises ar galias; |
| --- | --- |

d)

įmonės, kuriose gamintojas kartu su viena ar daugiau a, b arba c punkte nurodytų įmonių arba kuriose dvi arba daugiau pastarųjų įmonių kartu turi a punkte nurodytas teises ar galias;

| e) | įmonės, kuriose a punkte nurodytas teises arba galias kartu turi gamintojas arba a–d punktuose nurodyta viena ar daugiau jo susijusių įmonių ir viena ar daugiau trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

e)

įmonės, kuriose a punkte nurodytas teises arba galias kartu turi gamintojas arba a–d punktuose nurodyta viena ar daugiau jo susijusių įmonių ir viena ar daugiau trečiųjų šalių.

4 straipsnis

Savitoji teršalų išmetimo norma

1.   Gamintojai užtikrina, kad jų vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis neviršytų šių savitųjų teršalų išmetimo normų:

| a) | 2020 kalendoriniais metais – pagal I priedo A arba B dalies 1 ir 2 punktus apskaičiuotos atitinkamai lengvųjų automobilių arba lengvųjų komercinių transporto priemonių savitosios teršalų išmetimo normos arba, jei gamintojui pagal 10 straipsnį taikoma nukrypti leidžianti nuostata, – pagal tą nuostatą leidžiamos normos; |
| --- | --- |

a)

2020 kalendoriniais metais – pagal I priedo A arba B dalies 1 ir 2 punktus apskaičiuotos atitinkamai lengvųjų automobilių arba lengvųjų komercinių transporto priemonių savitosios teršalų išmetimo normos arba, jei gamintojui pagal 10 straipsnį taikoma nukrypti leidžianti nuostata, – pagal tą nuostatą leidžiamos normos;

| b) | kiekvienais 2021–2024 kalendoriniais metais – pagal I priedo atitinkamai A arba B dalies 3 ir 4 punktus nustatytų savitųjų teršalų išmetimo normų arba, jei gamintojui taikoma nukrypti leidžianti nuostata pagal 10 straipsnį, – pagal tą nukrypti leidžiančią nuostatą ir I priedo A arba B dalies 5 punktą leidžiamos savitosios teršalų išmetimo normos; |
| --- | --- |

b)

kiekvienais 2021–2024 kalendoriniais metais – pagal I priedo atitinkamai A arba B dalies 3 ir 4 punktus nustatytų savitųjų teršalų išmetimo normų arba, jei gamintojui taikoma nukrypti leidžianti nuostata pagal 10 straipsnį, – pagal tą nukrypti leidžiančią nuostatą ir I priedo A arba B dalies 5 punktą leidžiamos savitosios teršalų išmetimo normos;

| c) | nuo 2025 m. kiekvienais kalendoriniais metais – pagal I priedo A arba B dalies 6.3 punktą apskaičiuotos savitosios teršalų išmetimo normos, arba, jei gamintojui taikoma nukrypti leidžianti nuostata pagal 10 straipsnį, – pagal tą nukrypti leidžiančią nuostatą. |
| --- | --- |

c)

nuo 2025 m. kiekvienais kalendoriniais metais – pagal I priedo A arba B dalies 6.3 punktą apskaičiuotos savitosios teršalų išmetimo normos, arba, jei gamintojui taikoma nukrypti leidžianti nuostata pagal 10 straipsnį, – pagal tą nukrypti leidžiančią nuostatą.

2.   Lengvųjų komercinių transporto priemonių atveju, jeigu nėra duomenų apie sukomplektuotos transporto priemonės savitąjį išmetamo CO2 kiekį, bazinės transporto priemonės gamintojas vidutiniam savitajam išmetamo CO2 kiekiui apskaičiuoti naudoja bazinės transporto priemonės savitąjį išmetamo CO2 kiekį.

3.   Siekiant nustatyti kiekvieno gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, atsižvelgiama į šiuos atitinkamais metais užregistruotų kiekvieno gamintojo naujų lengvųjų automobilių skaičiaus procentinius dydžius:

| — | 95 % – 2020 m., |
| --- | --- |

—

95 % – 2020 m.,

| — | 100 % – nuo 2021 m. |
| --- | --- |

—

100 % – nuo 2021 m.

5 straipsnis

Ypatingieji kreditai

Skaičiuojant vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį laikoma, kad kiekvienas naujas keleivinis automobilis, kurio savitasis išmetamo CO2 kiekis yra mažesnis nei 50 g CO2/km, yra:

2

2

2

| — | 2 lengvieji automobiliai – 2020 m., |
| --- | --- |

—

2 lengvieji automobiliai – 2020 m.,

| — | 1,67 lengvojo automobilio – 2021 m., |
| --- | --- |

—

1,67 lengvojo automobilio – 2021 m.,

| — | 1,33 lengvojo automobilio – 2022 m., |
| --- | --- |

—

1,33 lengvojo automobilio – 2022 m.,

| — | 1 lengvasis automobilis – nuo 2023 m., |
| --- | --- |

—

1 lengvasis automobilis – nuo 2023 m.,

tais metais, kuriais jis užregistruojamas 2020–2022 m. laikotarpiu, taikant 7,5 g CO2/km ribą tuo laikotarpiu kiekvienam gamintojui, kaip apskaičiuota laikantis Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/1153 5 straipsnio.

2

6 straipsnis

Bendro fondo sudarymas

1.   Gamintojai, išskyrus tuos, kuriems pagal 10 straipsnį buvo pritaikyta nukrypti leidžianti nuostata, siekdami vykdyti savo įpareigojimus pagal 4 straipsnį, gali sudaryti bendrą fondą.

2.   Susitarimas sudaryti bendrą fondą gali būti sudaromas dėl vienerių arba daugiau kalendorinių metų, jeigu kiekvieno susitarimo bendra trukmė neviršija penkerių kalendorinių metų, ir toks susitarimas turi įsigalioti ne vėliau kaip gruodžio 31 d. pirmų kalendorinių metų, dėl kurių susitarta sudaryti bendrą išmetamų teršalų fondą. Bendrą fondą sudarę gamintojai Komisijai perduoda šią informaciją:

| a) | gamintojai, kurie bus įtraukti į bendrą fondą; |
| --- | --- |

a)

gamintojai, kurie bus įtraukti į bendrą fondą;

| b) | bendro fondo valdytoju paskirtas gamintojas, kuris bus bendro fondo atstovas ryšiams ir bus atsakingas už mokesčio už viršytą taršos normą, nustatyto bendram fondui pagal 8 straipsnį, sumokėjimą; |
| --- | --- |

b)

bendro fondo valdytoju paskirtas gamintojas, kuris bus bendro fondo atstovas ryšiams ir bus atsakingas už mokesčio už viršytą taršos normą, nustatyto bendram fondui pagal 8 straipsnį, sumokėjimą;

| c) | įrodymai, kad bendro fondo valdytojas sugebės vykdyti b punkte nustatytus įpareigojimus; |
| --- | --- |

c)

įrodymai, kad bendro fondo valdytojas sugebės vykdyti b punkte nustatytus įpareigojimus;

| d) | užregistruotų M1 arba N1 kategorijos transporto priemonių kategorija, dėl kurios sudaromas bendras fondas. |
| --- | --- |

d)

užregistruotų M1 arba N1 kategorijos transporto priemonių kategorija, dėl kurios sudaromas bendras fondas.

3.   Jeigu pasiūlytas bendro fondo valdytojas neįvykdo reikalavimo sumokėti kurio nors mokesčio už viršytą taršos normą, nustatyto bendram fondui pagal 8 straipsnį, Komisija apie tai praneša gamintojams.

4.   Į bendrą fondą įtraukti gamintojai kartu praneša Komisijai apie bet kokį bendro fondo valdytojo pakeitimą ar jo finansinės būklės pasikeitimą, jeigu tie pokyčiai gali turėti įtakos jo sugebėjimui vykdyti reikalavimą sumokėti mokestį už viršytą taršos normą, nustatytą bendram fondui pagal 8 straipsnį, ir apie visus bendro fondo narių sudėties pasikeitimus ar bendro fondo panaikinimą.

5.   Gamintojai gali sudaryti susitarimus dėl bendro fondo, jeigu jų susitarimai atitinka SESV 101 ir 102 straipsnius ir jeigu pateikęs prašymą tapti bendro fondo nariu bet koks gamintojas komerciniu požiūriu pagrįstomis sąlygomis, viešai, skaidriai ir nediskriminuojamas gali dalyvauti bendrame fonde. Nedarant poveikio Sąjungos konkurencijos taisyklių tokiems bendriems fondams visuotiniam taikymui, visi bendro fondo nariai visų pirma turi užtikrinti, kad nebūtų nei dalijamasi duomenimis, nei keičiamasi informacija pagal jų bendro fondo susitarimą, išskyrus šią informaciją:

| a) | vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį; |
| --- | --- |

a)

vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį;

| b) | savitąją teršalų išmetimo normą; |
| --- | --- |

b)

savitąją teršalų išmetimo normą;

| c) | bendrą užregistruotų transporto priemonių skaičių. |
| --- | --- |

c)

bendrą užregistruotų transporto priemonių skaičių.

6.   5 dalis netaikoma, jeigu visi į bendrą fondą įtraukti gamintojai priklauso tai pačiai susijusių gamintojų grupei.

7.   Bendro fondo, apie kurį informacija perduodama Komisijai, gamintojai laikomi vienu gamintoju, vykdydami 4 straipsnyje nustatytus įsipareigojimus, išskyrus atvejus, kai pateikiamas šio straipsnio 3 dalyje nurodytas pranešimas. Atskirų gamintojų, taip pat bendrų fondų stebėsenos ir ataskaitiniai duomenys bus registruojami, pateikiami ir skelbiami 7 straipsnio 4 dalyje nurodytame centriniame registre.

8.   Komisija įgyvendinimo aktais gali nustatyti išsamias sąlygas, taikomas pagal šio straipsnio 5 dalį sudaromiems susitarimams dėl bendro fondo. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

7 straipsnis

Vidutinio išmetamų teršalų kiekio stebėsena ir duomenų apie jį teikimas

1.   Kiekvienais kalendoriniais metais kiekviena valstybė narė renka duomenis apie kiekvieną naują lengvąjį automobilį ir kiekvieną naują lengvąją komercinę transporto priemonę, užregistruotus jos teritorijoje, kaip nurodyta šio reglamento II ir III priedų A dalyse. Tie duomenys pateikiami gamintojams ir jų paskirtiems importuotojams arba atstovams kiekvienoje valstybėje narėje. Valstybės narės turi imtis visų įmanomų priemonių, kad užtikrintų skaidrų informaciją teikiančių institucijų darbą. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad lengvųjų automobilių, kurių tipas nebuvo patvirtintas pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007, savitasis išmetamo CO2 kiekis būtų apskaičiuotas ir įrašytas atitikties liudijime.

2.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų vasario 28 d. kiekviena valstybė narė nustato II ir III priedų A dalyse nurodytą informaciją apie praėjusius kalendorinius metus ir pateikia ją Komisijai. Duomenys pateikiami laikantis II priedo B dalyje ir III priedo C dalyje nurodytos formos.

3.   Komisijos prašymu valstybė narė taip pat pateikia visus duomenis, surinktus pagal 1 dalį.

4.   Komisija tvarko centrinį duomenų, kuriuos valstybės narės pateikė pagal šį straipsnį, registrą ir ne vėliau kaip kiekvienų metų birželio 30 d. preliminariai suskaičiuoja kiekvieno gamintojo:

| a) | praėjusių kalendorinių metų vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį; |
| --- | --- |

a)

praėjusių kalendorinių metų vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį;

| b) | praėjusių kalendorinių metų savitąją teršalų išmetimo normą; |
| --- | --- |

b)

praėjusių kalendorinių metų savitąją teršalų išmetimo normą;

| c) | praėjusių kalendorinių metų jo vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio ir tų metų jo savitosios teršalų išmetimo normos skirtumą. |
| --- | --- |

c)

praėjusių kalendorinių metų jo vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio ir tų metų jo savitosios teršalų išmetimo normos skirtumą.

Kiekvienam gamintojui Komisija praneša jo preliminaraus skaičiavimo rezultatą. Į pranešimą įtraukiami duomenys apie kiekvienoje valstybėje narėje užregistruotų naujų lengvųjų automobilių bei naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičių ir jų savitąjį išmetamo CO2 kiekį.

Registras turi būti viešas.

5.   Gavę pranešimą apie pagal 4 dalį atlikto preliminaraus skaičiavimo rezultatą, gamintojai Komisijai gali per tris mėnesius pranešti apie duomenyse esančias klaidas, nurodydami valstybę narę, kurioje, jų nuomone, padaryta klaida.

Komisija svarsto visus gamintojų pateiktus pranešimus ir ne vėliau kaip spalio 31 d. arba patvirtina pagal 4 dalį atlikto preliminaraus skaičiavimo rezultatus, arba tuos rezultatus pataiso.

6.   Valstybės narės paskiria kompetentingą instituciją, kuri renka ir praneša stebėsenos duomenis pagal šį reglamentą, ir praneša Komisijai apie paskirtą kompetentingą instituciją.

Paskirtosios kompetentingos institucijos užtikrina, kad Komisijai būtų perduodami tikslūs ir išsamūs duomenys, ir nurodo kontaktinį asmenį, kuris galėtų greitai atsakyti į Komisijos prašymus ištaisyti klaidas ir užpildyti spragas perduotuose duomenų rinkiniuose.

7.   Komisija įgyvendinimo aktais priima išsamias stebėsenos ir duomenų teikimo pagal šio straipsnio 1–6 dalis procedūrų bei II ir III priedų taikymo taisykles. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

8.   Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies pakeisti II ir III prieduose išdėstyti duomenų reikalavimai ir duomenų parametrai.

9.   Tipo patvirtinimo institucijos nedelsdamos praneša Komisijai apie naudojamų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio nuokrypį nuo atitikties liudijime nurodyto savitojo išmetamo CO2 kiekio, išaiškėjusį atlikus patikras pagal 13 straipsnį.

Į tokius nuokrypius Komisija atsižvelgia apskaičiuodama gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį.

Komisija įgyvendinimo aktais priima išsamias procedūrų, kaip teikti pranešimus apie tokius nuokrypius ir kaip į juos atsižvelgti skaičiuojant vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, taisykles. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

10.   Komisija ne vėliau kaip 2023 m. įvertina galimybę parengti bendrą Sąjungos per visą lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių, pateiktų Sąjungos rinkai, gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų teikimo metodiką. Komisija tą vertinimą pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai, įskaitant, prireikus, pasiūlymus dėl tolesnių priemonių, pvz., pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

11.   Pagal šį straipsnį valstybės narės taip pat renka ir praneša duomenis apie M2 ir N2 kategorijų, apibrėžtų Direktyvos 2007/46/EB II priede, transporto priemonių, kurių etaloninė masė yra ne didesnė kaip 2 610 kg, registraciją ir transporto priemonių, kurioms tipo patvirtinimas taikomas remiantis Reglamento (EB) Nr. 715/2007 2 straipsnio 2 dalimi, registraciją.

8 straipsnis

Mokestis už viršytą taršos normą

1.   Jeigu kiekvienais kalendoriniais metais gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis viršija jam tais metais nustatytą savitąją teršalų išmetimo normą, Komisija gamintojui arba, bendro fondo atveju, bendro fondo valdytojui atitinkamai nustato mokestį už viršytą taršos normą.

2.   1 dalyje nustatytas mokestis už viršytą taršos normą skaičiuojamas pagal toliau pateikiamą formulę:

| | (viršytas kiekis × 95 EUR) × užregistruotų naujų transporto priemonių skaičius. |
| --- | --- |

(viršytas kiekis × 95 EUR) × užregistruotų naujų transporto priemonių skaičius.

Šiame straipsnyje vartojamų terminų apibrėžtys:

—   viršytas kiekis– vienam kilometrui tenkantis teigiamas gramų skaičius, kuriuo, atsižvelgiant į išmetamo CO2 kiekio sumažinimą naudojant pagal 11 straipsnį patvirtintas naujoviškas technologijas, gamintojo vidutinis savitasis CO2 kiekis viršijo jo kalendorinių metų ar jų dalies, kuriais taikomas 4 straipsnyje nustatytas įsipareigojimas, savitąją teršalų išmetimo normą, suapvalintas tūkstantųjų tikslumu, ir

—   užregistruotų naujų transporto priemonių skaičius– gamintojo pagamintų ir įregistruotų atitinkamu laikotarpiu pagal 4 straipsnio 3 dalyje nustatytus laipsniško įvedimo kriterijus naujų lengvųjų automobilių arba naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, suskaičiuotų atskirai, skaičius.

3.   Komisija įgyvendinimo aktais nustato mokesčių, skirtų už šio straipsnio 1 dalyje nurodytą viršytą taršos normą, surinkimo priemones. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

4.   Mokesčio už viršytą taršos normą sumos laikomos Sąjungos bendrojo biudžeto pajamomis.

9 straipsnis

Gamintojų rezultatų skelbimas

1.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų spalio 31 d. Komisija įgyvendinimo aktais skelbia sąrašą, kuriame nurodo:

| a) | kiekvieno gamintojo praėjusių kalendorinių metų savitąją teršalų išmetimo normą; |
| --- | --- |

a)

kiekvieno gamintojo praėjusių kalendorinių metų savitąją teršalų išmetimo normą;

| b) | kiekvieno gamintojo praėjusių kalendorinių metų vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį; |
| --- | --- |

b)

kiekvieno gamintojo praėjusių kalendorinių metų vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį;

| c) | praėjusių kalendorinių metų gamintojo vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio ir tų metų savitosios teršalų išmetimo normos skirtumą; |
| --- | --- |

c)

praėjusių kalendorinių metų gamintojo vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio ir tų metų savitosios teršalų išmetimo normos skirtumą;

| d) | visų naujų Sąjungoje užregistruotų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį praėjusiais kalendoriniais metais; |
| --- | --- |

d)

visų naujų Sąjungoje užregistruotų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį praėjusiais kalendoriniais metais;

| e) | vidutinę visų naujų Sąjungoje užregistruotų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių parengtos naudoti transporto priemonės masę praėjusiais kalendoriniais metais iki 2020 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

e)

vidutinę visų naujų Sąjungoje užregistruotų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių parengtos naudoti transporto priemonės masę praėjusiais kalendoriniais metais iki 2020 m. gruodžio 31 d.;

| f) | visų naujų Sąjungoje užregistruotų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkį praėjusiais kalendoriniais metais. |
| --- | --- |

f)

visų naujų Sąjungoje užregistruotų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkį praėjusiais kalendoriniais metais.

2.   Pagal šio straipsnio 1 dalį skelbiamame sąraše taip pat nurodoma, ar praėjusiais kalendoriniais metais gamintojas laikėsi 4 straipsnyje nustatytų reikalavimų.

3.   Į šio straipsnio 1 dalyje nurodytą 2022 m. spalio 31 d. skelbiamą sąrašą taip pat įrašoma:

| a) | atitinkamai 1 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodyti 2025 ir 2030 m. viso ES parko tikslai, kuriuos Komisija apskaičiuoja pagal I priedo A ir B dalių 6.1.1 ir 6.1.2 punktus; |
| --- | --- |

a)

atitinkamai 1 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodyti 2025 ir 2030 m. viso ES parko tikslai, kuriuos Komisija apskaičiuoja pagal I priedo A ir B dalių 6.1.1 ir 6.1.2 punktus;

| b) | vertės a2021, a2025 ir a2030, kurias Komisija apskaičiuoja pagal I priedo A ir B dalių 6.2 punktus. |
| --- | --- |

b)

vertės a2021, a2025 ir a2030, kurias Komisija apskaičiuoja pagal I priedo A ir B dalių 6.2 punktus.

10 straipsnis

Tam tikriems gamintojams taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos

1.   Prašymą leisti taikyti nuo savitosios teršalų išmetimo normos, apskaičiuojamos pagal I priedą, nukrypti leidžiančią nuostatą gali pateikti gamintojas, kurio pagamintų naujų lengvųjų automobilių arba naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių per kalendorinius metus Sąjungoje užregistruojama mažiau kaip atitinkamai 10 000 arba 22 000 vienetų ir kuris:

| a) | nepriklauso susijusių gamintojų grupei; arba |
| --- | --- |

a)

nepriklauso susijusių gamintojų grupei; arba

| b) | priklauso susijusių gamintojų grupei, kuri atsakinga iš viso už mažiau nei 22 000 naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių arba 10 000 naujų lengvųjų automobilių, per kalendorinius metus užregistruotų Sąjungoje, arba |
| --- | --- |

b)

priklauso susijusių gamintojų grupei, kuri atsakinga iš viso už mažiau nei 22 000 naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių arba 10 000 naujų lengvųjų automobilių, per kalendorinius metus užregistruotų Sąjungoje, arba

| c) | priklauso susijusių gamintojų grupei, tačiau naudojasi savo gamybos įrenginiais ir projektavimo centru. |
| --- | --- |

c)

priklauso susijusių gamintojų grupei, tačiau naudojasi savo gamybos įrenginiais ir projektavimo centru.

2.   Nukrypti leidžianti nuostata, kurios prašoma pagal 1 dalį, gali būti taikoma daugiausia penkerių kalendorinių metų laikotarpį, kurį galima atnaujinti. Prašymas pateikiamas Komisijai ir jame nurodoma:

| a) | gamintojo pavadinimas ir asmuo ryšiams; |
| --- | --- |

a)

gamintojo pavadinimas ir asmuo ryšiams;

| b) | įrodymai, kad gamintojas atitinka 1 dalyje nurodytos nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo sąlygas; |
| --- | --- |

b)

įrodymai, kad gamintojas atitinka 1 dalyje nurodytos nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo sąlygas;

| c) | duomenys apie jo gaminamus lengvuosius automobilius arba lengvąsias komercines transporto priemones, įskaitant tų transporto priemonių bandomąją masę ir savitąjį išmetamo CO2 kiekį ir |
| --- | --- |

c)

duomenys apie jo gaminamus lengvuosius automobilius arba lengvąsias komercines transporto priemones, įskaitant tų transporto priemonių bandomąją masę ir savitąjį išmetamo CO2 kiekį ir

| d) | savitoji teršalų išmetimo norma, atitinkanti gamintojo galimybes mažinti išmetamų teršalų kiekį, įskaitant ekonomines ir technologines galimybes mažinti jo savitąjį išmetamo CO2 kiekį ir atsižvelgiant į gaminamų lengvųjų automobilių arba lengvųjų komercinių transporto priemonių tipo rinkos savybes. |
| --- | --- |

d)

savitoji teršalų išmetimo norma, atitinkanti gamintojo galimybes mažinti išmetamų teršalų kiekį, įskaitant ekonomines ir technologines galimybes mažinti jo savitąjį išmetamo CO2 kiekį ir atsižvelgiant į gaminamų lengvųjų automobilių arba lengvųjų komercinių transporto priemonių tipo rinkos savybes.

3.   Jeigu Komisija mano, kad gamintojas atitinka nukrypti leidžiančios nuostatos, kurios prašoma pagal 1 dalį, taikymo sąlygas ir laiko, kad gamintojo siūloma savitoji teršalų išmetimo norma atitinka gamintojo galimybes mažinti išmetamų teršalų kiekį, įskaitant ekonomines bei technologines galimybes mažinti jo savitąjį išmetamo CO2 kiekį, ir atsižvelgiant į gaminamų lengvųjų automobilių ar lengvųjų komercinių transporto priemonių tipo rinkos savybes, Komisija suteikia gamintojui nukrypti leidžiančią nuostatą.

Prašymas pateikiamas iki pirmųjų nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo metų spalio 31 d.

4.   Gamintojas gali pateikti prašymą jam taikyti nuo savitosios teršalų išmetimo normos, apskaičiuojamos pagal I priedo A dalies 1–4 punktus ir 6.3 punktą, nukrypti leidžiančią nuostatą, jei jis kartu su visomis jo susijusiomis įmonėmis atsakingas už nuo 10 000 iki 300 000 per kalendorinius metus Sąjungoje užregistruotų naujų lengvųjų automobilių.

Tokį prašymą gamintojas gali pateikti, kad nukrypti leidžianti nuostata būtų taikoma jam arba jam kartu su bet kuria jo susijusia įmone. Prašymas pateikiamas Komisijai ir jame nurodoma:

| a) | visa 2 dalies a ir c punktuose nurodyta informacija, įskaitant, reikiamais atvejais, informaciją apie visas susijusias įmones; |
| --- | --- |

a)

visa 2 dalies a ir c punktuose nurodyta informacija, įskaitant, reikiamais atvejais, informaciją apie visas susijusias įmones;

| b) | prašymų, kuriuose nurodomi I priedo A dalies 1–4 punktai, atveju – norma, kuri yra 45 % mažesnis kiekis, palyginti su vidutiniu savituoju išmetamo CO2 kiekiu 2007 m., arba kai vienas bendras prašymas pateikiamas dėl kelių susijusių įmonių – vidutiniškai 45 % mažesnis kiekis, palyginti su šių įmonių vidutiniu savituoju išmetamo CO2 kiekiu 2007 m.; |
| --- | --- |

b)

prašymų, kuriuose nurodomi I priedo A dalies 1–4 punktai, atveju – norma, kuri yra 45 % mažesnis kiekis, palyginti su vidutiniu savituoju išmetamo CO2 kiekiu 2007 m., arba kai vienas bendras prašymas pateikiamas dėl kelių susijusių įmonių – vidutiniškai 45 % mažesnis kiekis, palyginti su šių įmonių vidutiniu savituoju išmetamo CO2 kiekiu 2007 m.;

| c) | prašymų, kuriuose nurodomas šio reglamento I priedo A dalies 6.3 punktas, atveju – 2025–2028 kalendoriniais metais taikoma norma, kuri yra tiek, kiek nurodyta šio reglamento 1 straipsnio 4 dalies a punkte, mažesnis kiekis, palyginti su norma, apskaičiuota pagal šios dalies b punktą, atsižvelgiant į išmetamo CO2 kiekį, išmatuotą pagal Reglamentą (ES) 2017/1151. |
| --- | --- |

c)

prašymų, kuriuose nurodomas šio reglamento I priedo A dalies 6.3 punktas, atveju – 2025–2028 kalendoriniais metais taikoma norma, kuri yra tiek, kiek nurodyta šio reglamento 1 straipsnio 4 dalies a punkte, mažesnis kiekis, palyginti su norma, apskaičiuota pagal šios dalies b punktą, atsižvelgiant į išmetamo CO2 kiekį, išmatuotą pagal Reglamentą (ES) 2017/1151.

Tuo atveju, kai nėra informacijos apie gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį 2007 m., Komisija, atsižvelgdama į geriausią esamą išmetamo CO2 kiekio mažinimo technologiją, naudojamą panašios masės lengvuosiuose automobiliuose, ir į gaminamų automobilių tipo rinkos savybes, nustato lygiavertę mažinimo normą. Prašymą pateikęs asmuo vadovaujasi ta norma antros pastraipos b punkto tikslais.

Komisija gamintojui leidžia taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, jei įrodyta, kad laikomasi šioje dalyje nurodytų nukrypti leidžiančios nuostatos kriterijų.

5.   Gamintojas, kuriam pagal šį straipsnį taikoma nukrypti leidžianti nuostata, nedelsdamas praneša Komisijai apie visus pasikeitimus, kurie turi arba gali turėti įtakos jo atitikčiai nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo sąlygoms.

6.   Jei remdamasi pranešimu pagal 5 dalį arba dėl kitų priežasčių Komisija mano, kad gamintojas nebeatitinka nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo sąlygų, Komisija nuo kitų kalendorinių metų sausio 1 d. nukrypti leidžiančią nuostatą atšaukia ir apie tai praneša gamintojui.

7.   Jeigu gamintojas nepasiekia savo savitosios teršalų išmetimo normos, Komisija nustato gamintojui mokestį už viršytą taršos normą, kaip nustatyta 8 straipsnyje.

8.   Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos šio straipsnio 1–7 dalis papildančios taisyklės dėl nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo priimtinumo kriterijų aiškinimo, dėl prašymų turinio ir dėl savitojo išmetamo CO2 kiekio mažinimo programų turinio ir vertinimo.

Komisijai pagal 17 straipsnį taip pat suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama I priedo A dalis siekiant nustatyti formules, skirtas šio straipsnio 4 dalies antros pastraipos c punkte nurodytoms su nukrypti leidžiančia nuostata siejamoms teršalų išmetimo normoms apskaičiuoti.

9.   Prašymai taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, įskaitant pagrindžiamąją informaciją, pranešimai pagal 5 dalį, atšaukimo dokumentai pagal 6 dalį, bet koks mokesčio už viršytą taršos normą nustatymas pagal 7 dalį ir pagal 8 dalį patvirtintos priemonės skelbiami viešai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 (19).

11 straipsnis

Ekologinės naujovės

1.   Tiekėjo arba gamintojo prašymu atsižvelgiama į išmetamo CO2 kiekį, sumažintą naudojant naujoviškas technologijas arba naujoviškų technologijų derinį (toliau – naujoviškų technologijų paketai).

Į tokias technologijas atsižvelgiama tik tuo atveju, jeigu jos vertinamos pagal tokią metodiką, kurią naudojant galima gauti patikrinamus, atkartojamus ir palyginamus rezultatus.

Kai naudojamos tokios technologijos, gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis gali būti sumažintas ne daugiau kaip 7 g CO2/km.

Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šis reglamentas siekiant nuo 2025 m. patikslinti šios dalies trečioje pastraipoje nurodytą viršutinę ribą, kad būtų atsižvelgta į technologinę plėtrą ir kartu užtikrintas proporcingas tos viršutinės ribos dydis, palyginti su gamintojų vidutiniu savituoju išmetamo CO2 kiekiu.

2.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios nuostatos dėl šio straipsnio 1 dalyje nurodytų naujoviškų technologijų arba naujoviškų technologijų paketų patvirtinimo procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Tos išsamios nuostatos turi būti grindžiamos toliau pateikiamais kriterijais, taikomais naujoviškoms technologijoms:

| a) | tiekėjas arba gamintojas turi būti atskaitingas už išmetamo CO2 kiekio sumažinimą naudojant naujoviškas technologijas; |
| --- | --- |

a)

tiekėjas arba gamintojas turi būti atskaitingas už išmetamo CO2 kiekio sumažinimą naudojant naujoviškas technologijas;

| b) | naujoviškos technologijos turi turėti įrodytą indėlį mažinant išmetamo CO2 kiekį; |
| --- | --- |

b)

naujoviškos technologijos turi turėti įrodytą indėlį mažinant išmetamo CO2 kiekį;

| c) | naujoviškoms technologijoms neturi būti taikomas standartinis bandymų ciklas matuojant CO2 kiekį; |
| --- | --- |

c)

naujoviškoms technologijoms neturi būti taikomas standartinis bandymų ciklas matuojant CO2 kiekį;

| d) | naujoviškoms technologijoms neturi:






  i) | būti taikomos privalomos nuostatos dėl papildomų priemonių, skirtų laikytis 1 straipsnio 3 dalyje nurodyto 10 g CO2/km sumažinimo, arba |
| --- | --- | --- |

d)

naujoviškoms technologijoms neturi:

i)

būti taikomos privalomos nuostatos dėl papildomų priemonių, skirtų laikytis 1 straipsnio 3 dalyje nurodyto 10 g CO2/km sumažinimo, arba

| ii) | jos neturi būti privalomos pagal kitas Sąjungos teisės nuostatas. |
| --- | --- |

ii)

jos neturi būti privalomos pagal kitas Sąjungos teisės nuostatas.

Nuo 2025 m. sausio 1 d. pirmos pastraipos d punkto i papunktyje nurodytas kriterijus netaikomas oro kondicionavimo sistemų našumo didinimui.

3.   Tiekėjas arba gamintojas, kuris prašo, kad priemonė būtų patvirtinta kaip naujoviška technologija arba naujoviškų technologijų paketas, pateikia Komisijai ataskaitą, įskaitant nepriklausomos sertifikuotos įstaigos atliktos patikros ataskaitą. Galimos tos priemonės ir kitos jau patvirtintos naujoviškos technologijos arba kito jau patvirtinto naujoviškų technologijų paketo sąveikos atveju ta sąveika nurodoma ataskaitoje, o patikros ataskaitoje įvertinama, kiek dėl tos sąveikos pakinta kiekviena priemone užtikrinamas išmetamų teršalų kiekio sumažinimas.

4.   Komisija, remdamasi 2 dalyje nustatytais kriterijais, patvirtina išmetamų teršalų kiekio sumažinimą.

12 straipsnis

Tikrasis išmetamo CO2 kiekis ir suvartojamų degalų ar energijos kiekis

1.   Komisija stebi ir vertina, kaip pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 apskaičiuotos išmetamo CO2 kiekio ir suvartojamų degalų ar energijos kiekio vertės atitinka tikrąsias vertes.

Be to, Komisija, pradėdama nuo 2021 m. užregistruotų naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, reguliariai renka duomenis apie lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių tikrąjį išmetamo CO2 kiekį ir suvartojamų degalų ar energijos kiekį naudojant transporto priemonėje esančius degalų ir (arba) energijos vartojimo stebėjimo prietaisus.

Komisija užtikrina, kad visuomenė būtų informuojama, kaip ilgainiui keičiasi verčių atitikimas.

2.   Siekiant 1 dalyje nurodyto tikslo Komisija nuo 2021 m. sausio 1 d. užtikrina, kad toliau išvardytus parametrus, susijusius su lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių tikruoju išmetamo CO2 kiekiu ir suvartojamų degalų ar energijos kiekiu, jai reguliariai teiktų gamintojai ir nacionalinės institucijos arba atitinkamais atvejais tai būtų daroma pasitelkiant tiesioginį duomenų perdavimą iš transporto priemonių. Tie parametrai yra:

| a) | transporto priemonės identifikavimo numeris; |
| --- | --- |

a)

transporto priemonės identifikavimo numeris;

| b) | suvartotų degalų ir (arba) elektros energijos kiekis; |
| --- | --- |

b)

suvartotų degalų ir (arba) elektros energijos kiekis;

| c) | bendras nuvažiuotas atstumas; |
| --- | --- |

c)

bendras nuvažiuotas atstumas;

| d) | iš išorės įkraunamų hibridinių elektrinių transporto priemonių atveju – suvartotų degalų ir elektros energijos kiekis ir nuvažiuotas atstumas, paskirstytas pagal skirtingus važiavimo režimus; |
| --- | --- |

d)

iš išorės įkraunamų hibridinių elektrinių transporto priemonių atveju – suvartotų degalų ir elektros energijos kiekis ir nuvažiuotas atstumas, paskirstytas pagal skirtingus važiavimo režimus;

| e) | kiti parametrai, kurių reikia siekiant užtikrinti 1 dalyje nurodytų įpareigojimų vykdymą. |
| --- | --- |

e)

kiti parametrai, kurių reikia siekiant užtikrinti 1 dalyje nurodytų įpareigojimų vykdymą.

Pagal pirmą pastraipą gautus duomenis Komisija tvarko taip, kad sukurtų anonimiškus suvestinius duomenų rinkinius, įskaitant, pagal gamintoją, 1 dalies tikslais. Transporto priemonės identifikavimo numeriai naudojami tik tų duomenų tvarkymo tikslu ir nesaugomi ilgiau nei būtina tam tikslui pasiekti.

3.   Siekiant, kad skirtumas, palyginti su tikruoju išmetamų teršalų kiekiu, nedidėtų, Komisija ne vėliau kaip 2023 m. birželio 1 d. įvertina, kaip degalų ir energijos suvartojimo duomenys galėtų būti panaudoti siekiant užtikrinti, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 nustatytos transporto priemonės išmetamo CO2 kiekio ir degalų ar energijos suvartojimo vertės ilgainiui ir toliau atspindėtų kiekvieno gamintojo transporto priemonių tikrąjį išmetamų teršalų kiekį.

Komisija stebi ir kasmet teikia duomenis dėl pirmoje pastraipoje nurodyto skirtumo pokyčių 2021–2026 m. laikotarpiu ir, siekdama išvengti to skirtumo didėjimo, 2027 m. įvertina galimybes sukurti mechanizmą, kad būtų galima patikslinti gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį nuo 2030 m., ir prireikus pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų nustatytas toks mechanizmas.

4.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato išsamią procedūrą, kaip rinkti ir tvarkyti šio straipsnio 2 dalyje nurodytus duomenis. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

13 straipsnis

Eksploatuojamų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio patikra

1.   Gamintojai užtikrina, kad išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų vertės, įrašytos atitikties liudijimuose, atitiktų iš eksploatuojamų automobilių išmetamo CO2 kiekį ir jų degalų sąnaudas, kaip nustatyta pagal Reglamentą (ES) 2017/1151.

2.   Įsigaliojus 4 dalies pirmoje pastraipoje nurodytoms procedūroms, tipo patvirtinimo institucijos tų transporto priemonių šeimų, kurioms jos teikia tipo patvirtinimą, atžvilgiu, remdamosi deramomis reprezentatyviomis transporto priemonių imtimis, tikrina, ar atitikties liudijimuose įrašytos išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų vertės atitinka iš eksploatuojamų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį ir jų degalų sąnaudas, kaip nustatyta pagal Reglamentą (ES) 2017/1151, kartu atsižvelgdamos, be kita ko, į turimus transporto priemonėje esančių degalų ir (arba) energijos vartojimo stebėjimo prietaisų duomenis.

Tipo patvirtinimo institucijos taip pat patikrina, ar yra taikomos kokios nors strategijos atrinktoje transporto priemonėje arba su ja susijusios strategijos, kuriomis atliekant bandymus dirbtinai pagerinamos transporto priemonės eksploatacinės charakteristikos siekiant tipo patvirtinimo, be kita ko, naudojant transporto priemonėje esančių degalų ir (arba) energijos vartojimo stebėjimo prietaisų duomenis.

3.   Kai atliekant patikras pagal 2 dalį nustatomas išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų verčių neatitikimas arba bet kokios strategijos, kuriomis dirbtinai pagerinamos transporto priemonės eksploatacinės charakteristikos, atsakinga tipo patvirtinimo institucija ne tik imasi reikiamų priemonių, numatytų Reglamento (ES) 2018/858 XI skyriuje, bet ir užtikrina atitikties liudijimų pataisymą.

4.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato šio straipsnio 2 dalyje nurodytų patikrų vykdymo procedūras. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 16 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai prieš priimant šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus įgyvendinimo aktus priimti deleguotąjį aktą, kuriuo papildomas šis reglamentas, nustatant šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytų procedūrų pagrindinius principus ir kriterijus.

14 straipsnis

M0 ir TM0 verčių tikslinimas

1.   I priedo A ir B dalyse nurodytos M0 ir TM0 vertės tikslinamos taip:

| a) | ne vėliau kaip 2020 m. spalio 31 d. M0 vertė I priedo A dalies 4 punkte suderinama su 2017 m., 2018 m. ir 2019 m. užregistruotų visų naujų lengvųjų automobilių vidutine parengtos naudoti transporto priemonės mase. Ta naujoji M0 vertė taikoma nuo 2022 m. sausio 1 d. iki 2024 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

a)

ne vėliau kaip 2020 m. spalio 31 d. M0 vertė I priedo A dalies 4 punkte suderinama su 2017 m., 2018 m. ir 2019 m. užregistruotų visų naujų lengvųjų automobilių vidutine parengtos naudoti transporto priemonės mase. Ta naujoji M0 vertė taikoma nuo 2022 m. sausio 1 d. iki 2024 m. gruodžio 31 d.;

| b) | ne vėliau kaip 2022 m. spalio 31 d. M0 vertė I priedo B dalies 4 punkte suderinama su 2019 m., 2020 m. ir 2021 m. užregistruotų visų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių vidutine parengtos naudoti transporto priemonės mase. Ta naujoji M0 vertė taikoma 2024 m.; |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip 2022 m. spalio 31 d. M0 vertė I priedo B dalies 4 punkte suderinama su 2019 m., 2020 m. ir 2021 m. užregistruotų visų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių vidutine parengtos naudoti transporto priemonės mase. Ta naujoji M0 vertė taikoma 2024 m.;

| c) | ne vėliau kaip 2022 m. spalio 31 d. orientacinė 2025 m. TM0 vertė nustatoma kaip atitinkamas 2021 m. užregistruotų visų naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis; |
| --- | --- |

c)

ne vėliau kaip 2022 m. spalio 31 d. orientacinė 2025 m. TM0 vertė nustatoma kaip atitinkamas 2021 m. užregistruotų visų naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis;

| d) | ne vėliau kaip 2024 m. spalio 31 d., o paskui kas antrais metais, TM0 vertė I priedo A ir B dalių 6.2 punkte tikslinamos pagal atitinkamą ankstesniais dvejais kalendoriniais metais, pradedant nuo 2022 ir 2023 m., užregistruotų visų naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkį. Naujosios TM0 vertės taikomos nuo kalendorinių metų, einančių po tikslinimo dienos, sausio 1 d. |
| --- | --- |

d)

ne vėliau kaip 2024 m. spalio 31 d., o paskui kas antrais metais, TM0 vertė I priedo A ir B dalių 6.2 punkte tikslinamos pagal atitinkamą ankstesniais dvejais kalendoriniais metais, pradedant nuo 2022 ir 2023 m., užregistruotų visų naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkį. Naujosios TM0 vertės taikomos nuo kalendorinių metų, einančių po tikslinimo dienos, sausio 1 d.

2.   Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant šio straipsnio 1 dalyje nurodytas priemones.

15 straipsnis

Peržiūra ir ataskaita

1.   2023 m. Komisija atlieka išsamią reglamento veiksmingumo peržiūrą ir Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia peržiūros ataskaitą.

2.   1 dalyje nurodytoje ataskaitoje Komisija, be kita ko, apsvarsto, ar pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 nustatytos išmetamo CO2 kiekio ir suvartojamų degalų ar energijos kiekio vertės atitinka tikrovę; kaip Sąjungos rinkoje diegiamos mažataršės ir netaršios transporto priemonės, ypač lengvosios komercinės transporto priemonės; kaip plėtojama baterijų įkrovimo punktų ir degalinių infrastruktūra, apie kurią pranešama pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/94/ES (20) ir, be kita ko, kaip tai finansuojama; kaip mažinti išmetamų teršalų kiekį galėtų padėti sintetinių ir pažangiųjų alternatyviųjų degalų, pagamintų naudojant atsinaujinančiąją energiją, naudojimas; koks išmetamo CO2 kiekio faktinis sumažėjimas pastebimas esamo transporto priemonių parko lygmeniu; kaip veikia paskatų mechanizmas, skirtas mažataršėms ir netaršioms transporto priemonėms; koks yra I priedo A dalies 6.3 punkte nurodytos pereinamojo laikotarpio priemonės poveikis; koks yra šio reglamento poveikis vartotojams, visų pirma mažas ir vidutines pajamas gaunantiems asmenims; taip pat apsvarsto, kaip dar labiau palengvinti ekonomiškai perspektyvų ir socialiai teisingą perėjimą prie švaraus, konkurencingo ir įperkamo judumo Sąjungoje.

Komisija toje ataskaitoje taip pat nustato aiškią tolesnio lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio mažinimo po 2030 m. kryptį siekiant reikšmingai prisidėti prie to, kad būtų pasiektas ilgalaikis Paryžiaus susitarimo tikslas.

3.   Kartu su 2 dalyje nurodyta ataskaita, kai tikslinga, pateikiamas pasiūlymas iš dalies pakeisti šį reglamentą, visų pirma, dėl galimybės peržiūrėti 2030 m. viso ES parko tikslus atsižvelgiant į 2 dalyje išvardytus elementus ir nustatyti privalomus lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų mažinimo tikslus 2035–2040 m. ir vėliau, kad būtų galima laiku užtikrinti transporto sektoriaus pertvarkymą siekiant, kad išmetamų teršalų kiekis būtų lygus nuliui, vadovaujantis Paryžiaus susitarimo tikslais.

4.   Atlikdama šio straipsnio 1 dalyje nurodytą peržiūrą, Komisija įvertina galimybę parengti išmetamų teršalų kiekio bandymų realiomis važiavimo sąlygomis procedūras, kuriose naudojamos nešiojamosios išmetamųjų teršalų kiekio matavimo sistemos. Komisija atsižvelgia į tą vertinimą ir į vertinimus, atliktus pagal šio reglamento 12 straipsnį, ir, jei reikia, gali persvarstyti Reglamente (EB) Nr. 715/2007 nurodytą išmetamo CO2 kiekio matavimo tvarką. Komisija visų pirma pateikia atitinkamus pasiūlymus pakoreguoti tą tvarką, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į tikrąjį lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį.

5.   Atlikdama šio straipsnio 1 dalyje nurodytą peržiūrą, Komisija įvertina galimybę skirti pajamas, gautas iš mokesčių už viršytą taršos normą, konkrečiam fondui arba atitinkamai programai, kad būtų galima užtikrinti tinkamą perėjimą prie Paryžiaus susitarimo 4 straipsnio 1 dalyje nurodytos neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos ir, visų pirma, paremti darbuotojų perkvalifikavimą, kvalifikacijos kėlimą ir kitus įgūdžių mokymus bei darbuotojų perkėlimą automobilių sektoriuje visose atitinkamose valstybėse narėse, ypač regionuose ir bendruomenėse, kuriuos labiausiai paveikė perėjimas. Jei reikia, tuo tikslu Komisija ne vėliau kaip iki 2027 m. pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

6.   Komisija ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. persvarsto Direktyvą 1999/94/EB, atsižvelgdama į būtinybę užtikrinti, kad vartotojams būtų teikiama tiksli, patikima ir palyginama informacija apie rinkai pateiktų naujų lengvųjų automobilių degalų sąnaudas, išmetamo CO2 kiekį ir išmetamų oro teršalų kiekį, ir įvertina degalų sąnaudų ir išmetamo CO2 kiekio ženklinimo sistemos įdiegimo naujose lengvosiose komercinėse transporto priemonėse galimybes. Prireikus kartu su peržiūros ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

7.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato koreliacijos parametrus, būtinus, kad būtų atspindėti visi savitajam išmetamo CO2 kiekiui matuoti taikomos reguliuojamosios bandymų procedūros, nurodytos reglamentuose (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 692/2008 ir, jei taikoma, Reglamente (ES) 2017/1151, pokyčiai. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis šio reglamento 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

8.   Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies pakeistas šis reglamentas ir patikslintos I priede pateiktos formulės, taikant pagal šio straipsnio 7 dalį patvirtiną metodiką, kartu užtikrinant, kad pagal ankstesnę ir naują bandymų procedūrą gamintojams ir skirtingo naudingumo transporto priemonėms būtų nustatomi panašaus griežtumo išmetamų teršalų mažinimo reikalavimai.

16 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Klimato kaitos komitetas, nurodytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 (21) 44 straipsnio 1 dalies a punkte. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

3.   Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.

17 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   7 straipsnio 8 dalyje, 10 straipsnio 8 dalyje, 11 straipsnio 1 dalies ketvirtoje pastraipoje, 13 straipsnio 4 dalyje, 14 straipsnio 2 dalyje ir 15 straipsnio 8 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šešerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. gegužės 15 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki šešerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7 straipsnio 8 dalyje, 10 straipsnio 8 dalyje, 11 straipsnio 1 dalies ketvirtoje pastraipoje, 13 straipsnio 4 dalyje, 14 straipsnio 2 dalyje ir 15 straipsnio 8 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais, laikydamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytų principų.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 7 straipsnio 8 dalį, 10 straipsnio 8 dalį, 11 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą, 13 straipsnio 4 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnio 8 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie tą aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus tam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

18 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentai (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 panaikinami nuo 2020 m. sausio 1 d.

Nuorodos į panaikintus reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal V priede pateiktą atitikties lentelę.

19 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2020 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2019 m. balandžio 17 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

A. TAJANI

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  OL C 227, 2018 6 28, p. 52.

1

(2)  
  2019 m. kovo 27 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2019 m. balandžio 15 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 443/2009, nustatantis naujų keleivinių automobilių išmetamų teršalų normas pagal Bendrijos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį (OL L 140, 2009 6 5, p. 1).

3

2

(4)  
  2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 510/2011, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normos pagal Sąjungos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį (OL L 145, 2011 5 31, p. 1).

4

2

(5)  
  OL L 282, 2016 10 19, p. 4.

5

(6)  
  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).

6

(7)  
  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

7

(8)  
  2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (OL L 171, 2007 6 29, p. 1).

8

(9)  
  2017 m. birželio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/1151, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos, iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 bei Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1230/2012 ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 (OL L 175, 2017 7 7, p. 1).

9

(10)  
  2017 m. birželio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1152, kuriuo nustatoma dėl reglamentuojamos lengvųjų komercinių transporto priemonių bandymo procedūros pakeitimo reikalingų koreliacijos parametrų nustatymo metodika ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 293/2012 (OL L 175, 2017 7 7, p. 644).

10

(11)  
  2017 m. birželio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1153, kuriuo nustatoma dėl reglamentuojamos bandymo procedūros pakeitimo reikalingų koreliacijos parametrų nustatymo metodika ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1014/2010 (OL L 175, 2017 7 7, p. 679).

11

(12)  
  1999 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/94/EB dėl vartotojų galimybės gauti informaciją apie degalų taupymą ir išmetamųjų CO2 dujų kiekį parduodant naujus keleivinius automobilius (OL L 12, 2000 1 18, p. 16).

12

2

(13)  
  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

13

(14)  
  2008 m. liepos 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008, įgyvendinantis ir iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (OL L 199, 2008 7 28, p. 1).

14

(15)  
  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo ir rinkos priežiūros, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 bei panaikinama Direktyva 2007/46/EB (OL L 151, 2018 6 14, p. 1).

15

(16)  
  OL C 298, 2018 8 23, p. 140.

16

(17)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

17

(18)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

18

(19)  
  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

19

(20)  
  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1).

20

(21)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1).

21

---

I PRIEDAS

A DALIS

LENGVŲJŲ AUTOMOBILIŲ SAVITOSIOS TERŠALŲ IŠMETIMO NORMOS

1.   2020 kalendoriniais metais kiekvieno naujo lengvojo automobilio savitasis išmetamo CO2 kiekis, atliekant šiame punkte ir 2 punkte nurodytus apskaičiavimus, nustatomas pagal šią formulę:

Savitasis išmetamo CO2 kiekis = 95 + a · (M – M0)

čia:

| M | = | parengtos naudoti transporto priemonės masė kilogramais (kg) |
| --- | --- | --- |
| M0 | = | 1 379,88 |
| a | = | 0,0333 |

M

=

parengtos naudoti transporto priemonės masė kilogramais (kg)

M0

=

1 379,88

a

=

0,0333

2.   Savitoji teršalų išmetimo norma, kuri 2020 m. nustatoma gamintojui, apskaičiuojama kaip kiekvieno jo pagaminto naujo keleivinio automobilio, užregistruoto tais kalendoriniais metais, savitojo išmetamo CO2 kiekio vidurkis, nustatytas pagal 1 punktą.

3.   2021 m. gamintojo atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma apskaičiuojama taip:

Formula

čia:

| WLTPCO2 | – | vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis 2020 m., nustatytas pagal Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedą ir apskaičiuotas pagal šio reglamento 4 straipsnio 3 dalies antrą įtrauką, neįtraukiant CO2 kiekio sumažinimo dėl šio reglamento 5 ir 11 straipsnių taikymo; |
| --- | --- | --- |
| NEDCCO2 | – | vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis 2020 m., nustatytas pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/1153 ir apskaičiuotas pagal šio reglamento 4 straipsnio 3 dalies antrą įtrauką, neįtraukiant CO2 kiekio sumažinimo dėl šio reglamento 5 ir 11 straipsnių taikymo; |
| NEDC2020tikslas | – | 2020 m. savitoji teršalų išmetimo norma, apskaičiuota pagal 1 ir 2 punktus. |

WLTPCO2

–

vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis 2020 m., nustatytas pagal Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedą ir apskaičiuotas pagal šio reglamento 4 straipsnio 3 dalies antrą įtrauką, neįtraukiant CO2 kiekio sumažinimo dėl šio reglamento 5 ir 11 straipsnių taikymo;

NEDCCO2

–

vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis 2020 m., nustatytas pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/1153 ir apskaičiuotas pagal šio reglamento 4 straipsnio 3 dalies antrą įtrauką, neįtraukiant CO2 kiekio sumažinimo dėl šio reglamento 5 ir 11 straipsnių taikymo;

NEDC2020tikslas

–

2020 m. savitoji teršalų išmetimo norma, apskaičiuota pagal 1 ir 2 punktus.

4.   2021–2024 kalendoriniais metais gamintojo savitoji teršalų išmetimo norma skaičiuojama taip:

Savitoji teršalų išmetimo norma = WLTPatskaitos norma+ a [(Mø-M0) – (Mø2020 – M0,2020)]

Čia:

| WLTPatskaitos norma – | 2021 m. WLTP atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma, apskaičiuota pagal 3 punktą; |
| --- | --- |
| a | 0,0333; |
| Mø – | atitinkamais normos skaičiavimo metais užregistruotų gamintojo naujų parengtų naudoti lengvųjų automobilių vidutinė masė (M) kilogramais; |
| M0 | 1 379,88 2021 m. ir, kaip nustatyta 14 straipsnio 1 dalies a punkte, 2022, 2023 ir 2024 m. |
| Mø2020 | 2020 m. užregistruotų gamintojo naujų parengtų naudoti lengvųjų automobilių vidutinė masė (M) kilogramais; |
| M0,2020 | 1 379,88. |

WLTPatskaitos norma –

2021 m. WLTP atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma, apskaičiuota pagal 3 punktą;

a

0,0333;

Mø –

atitinkamais normos skaičiavimo metais užregistruotų gamintojo naujų parengtų naudoti lengvųjų automobilių vidutinė masė (M) kilogramais;

M0

1 379,88 2021 m. ir, kaip nustatyta 14 straipsnio 1 dalies a punkte, 2022, 2023 ir 2024 m.

Mø2020

2020 m. užregistruotų gamintojo naujų parengtų naudoti lengvųjų automobilių vidutinė masė (M) kilogramais;

M0,2020

1 379,88.

5.   Gamintojo, kuriam 2021 m. leista taikyti su savitąja NEDC grindžiama teršalų išmetimo norma susijusią nukrypti leidžiančią nuostatą, su ta nuostata siejama WLTP grindžiama norma apskaičiuojama taip:

Formula

čia:

| WLTPCO2 | WLTPCO2, kaip apibrėžta 3 punkte; |
| --- | --- |
| NEDCCO2 | NEDCCO2, kaip apibrėžta 3 punkte; |
| NEDC2021tikslas | 2021 m. su nukrypti leidžiančia nuostata susijusi savitoji teršalų išmetimo norma, kurią pagal 10 straipsnį leido taikyti Komisija. |

WLTPCO2

WLTPCO2, kaip apibrėžta 3 punkte;

NEDCCO2

NEDCCO2, kaip apibrėžta 3 punkte;

NEDC2021tikslas

2021 m. su nukrypti leidžiančia nuostata susijusi savitoji teršalų išmetimo norma, kurią pagal 10 straipsnį leido taikyti Komisija.

6.   Nuo 2025 m. sausio 1 d. viso ES parko tikslai ir gamintojų savitosios išmetimo normos apskaičiuojami taip:

6.0.   Viso ES parko tikslas2021

Viso ES parko tikslas2021 yra kiekvienam atskiram gamintojui, kuriam pagal 4 punktą taikoma savitųjų teršalų išmetimo norma, nustatytų pamatinių verčių2021 vidurkis, apskaičiuotas taikant svorinius daugiklius pagal 2021 m. užregistruotų naujų lengvųjų automobilių skaičių.

Pamatinė vertė2021 kiekvienam gamintojui nustatoma taip:

Formula

čia:

| WLTPCO2,išmatuotas – | kiekvieno gamintojo atveju, kiekvieno naujo 2020 m. užregistruoto lengvojo automobilio bendro išmatuoto išmetamo CO2 kiekio vidurkis, kaip nustatyta ir pranešama pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/1153 7a straipsnį; |
| --- | --- |
| NEDC2020,parko tikslas | 95 g/km; |
| NEDCCO2 | kaip apibrėžta 3 punkte; |
| Mø2021 | 2021 m. gamintojo užregistruotų naujų parengtų naudoti lengvųjų automobilių vidutinė masė kilogramais (kg); |
| M0,2021 | tų gamintojų, kuriems pagal 4 punktą taikoma savitoji teršalų išmetimo norma, visų 2021 m. užregistruotų naujų parengtų naudoti lengvųjų automobilių vidutinė masė kilogramais (kg); |
| a | kaip apibrėžta 4 punkte. |

WLTPCO2,išmatuotas –

kiekvieno gamintojo atveju, kiekvieno naujo 2020 m. užregistruoto lengvojo automobilio bendro išmatuoto išmetamo CO2 kiekio vidurkis, kaip nustatyta ir pranešama pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/1153 7a straipsnį;

NEDC2020,parko tikslas

95 g/km;

NEDCCO2

kaip apibrėžta 3 punkte;

Mø2021

2021 m. gamintojo užregistruotų naujų parengtų naudoti lengvųjų automobilių vidutinė masė kilogramais (kg);

M0,2021

tų gamintojų, kuriems pagal 4 punktą taikoma savitoji teršalų išmetimo norma, visų 2021 m. užregistruotų naujų parengtų naudoti lengvųjų automobilių vidutinė masė kilogramais (kg);

a

kaip apibrėžta 4 punkte.

6.1.   Viso ES parko 2025 m. ir 2030 m. tikslai

6.1.1.   Viso ES parko 2025–2029 m. tikslas

Viso ES parko tikslas2025 = Viso ES parko tikslas2021 · (1 – sumažinimo koeficientas2025)

čia:

| Viso ES parko tikslas2021 | – | apibrėžtas 6.0 punkte; |
| --- | --- | --- |
| sumažinimo koeficientas2025 | – | sumažinimo koeficientas, nustatytas 1 straipsnio 4 dalies a punkte. |

Viso ES parko tikslas2021

–

apibrėžtas 6.0 punkte;

sumažinimo koeficientas2025

–

sumažinimo koeficientas, nustatytas 1 straipsnio 4 dalies a punkte.

6.1.2.   Viso ES parko tikslas nuo 2030 m.

Viso ES parko tikslas2030 = Viso ES parko tikslas2021 · (1 – sumažinimo koeficientas2030)

čia:

| Viso ES parko tikslas2021 | – | apibrėžtas 6.0 punkte; |
| --- | --- | --- |
| sumažinimo koeficientas2030 | – | sumažinimo koeficientas, nustatytas 1 straipsnio 5 dalies a punkte. |

Viso ES parko tikslas2021

–

apibrėžtas 6.0 punkte;

sumažinimo koeficientas2030

–

sumažinimo koeficientas, nustatytas 1 straipsnio 5 dalies a punkte.

6.2.   Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos 2025 m. ir vėliau

6.2.1.   Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos 2025–2029 m.

Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma = Viso ES parko tikslas2025 + a2025 · (TM – TM0)

čia:

| Viso ES parko tikslas2025 | – | nustatytas pagal 6.1.1 punktą; |
| --- | --- | --- |
| a2025 | – | |

Viso ES parko tikslas2025

–

nustatytas pagal 6.1.1 punktą;

a2025

–

Formula

čia:

| a2021 | – | geriausiai tinkančios tiesės, nustatytos taikant mažiausiųjų kvadratų metodą pagal 2021 m. užregistruoto kiekvieno atskiro naujo lengvojo automobilio bandomąją masę (nepriklausomasis kintamasis) ir savitąjį išmetamo CO2 kiekį (priklausomasis kintamasis), nuolydis; |
| --- | --- | --- |
| vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021 | – | gamintojų, kurių savitoji teršalų išmetimo norma apskaičiuota pagal 4 punktą, visų 2021 m. užregistruotų naujų lengvųjų automobilių vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis; |
| TM | – | visų atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų gamintojo naujų lengvųjų automobilių bandomosios masės vidurkis kilogramais (kg); |
| TM0 | – | vertė kilogramais (kg), nustatyta pagal 14 straipsnio 1 dalies d punktą. |

a2021

–

geriausiai tinkančios tiesės, nustatytos taikant mažiausiųjų kvadratų metodą pagal 2021 m. užregistruoto kiekvieno atskiro naujo lengvojo automobilio bandomąją masę (nepriklausomasis kintamasis) ir savitąjį išmetamo CO2 kiekį (priklausomasis kintamasis), nuolydis;

vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021

–

gamintojų, kurių savitoji teršalų išmetimo norma apskaičiuota pagal 4 punktą, visų 2021 m. užregistruotų naujų lengvųjų automobilių vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis;

TM

–

visų atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų gamintojo naujų lengvųjų automobilių bandomosios masės vidurkis kilogramais (kg);

TM0

–

vertė kilogramais (kg), nustatyta pagal 14 straipsnio 1 dalies d punktą.

6.2.2.   Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos 2030 m. ir vėliau

Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma = Viso ES parko tikslas2030 + a2030 · (TM – TM0)

Čia:

| Viso ES parko tikslas2030 – | nustatytas pagal 6.1.2 punktą; |
| --- | --- |
| a2030 | |

Viso ES parko tikslas2030 –

nustatytas pagal 6.1.2 punktą;

a2030

Formula

čia:

| a2021 | – | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte; |
| --- | --- | --- |
| vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021 | – | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte; |
| TM | – | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte; |
| TM0 | – | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte. |

a2021

–

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;

vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021

–

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;

TM

–

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;

TM0

–

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.

6.3.   Savitosios teršalų išmetimo normos 2025 m. ir vėliau

Savitoji teršalų išmetimo norma = atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma mažataršių ir netaršių transporto priemonių (MNTP) koeficientas

čia:

| Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma | – | atskaitos savitoji CO2 išmetimo norma, 2025–2029 m. laikotarpiu nustatyta pagal 6.2.1 punktą, o 2030 m. ir vėliau – pagal 6.2.2 punktą; |
| --- | --- | --- |
| MNTP koeficientas | – | (1 + y – x), nebent ši suma būtų didesnė už 1,05 arba mažesnė už 1,0 – tuomet MNTP koeficientas prilyginamas atitinkamai 1,05 arba 1,0. |

Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma

–

atskaitos savitoji CO2 išmetimo norma, 2025–2029 m. laikotarpiu nustatyta pagal 6.2.1 punktą, o 2030 m. ir vėliau – pagal 6.2.2 punktą;

MNTP koeficientas

–

(1 + y – x), nebent ši suma būtų didesnė už 1,05 arba mažesnė už 1,0 – tuomet MNTP koeficientas prilyginamas atitinkamai 1,05 arba 1,0.

čia:

| y | – | netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis gamintojo naujų lengvųjų automobilių parke, apskaičiuojama bendrą naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių, kurį nustatant kiekviena iš jų skaičiuojama kaip MNTPsavitasis pagal toliau pateiktą formulę, padalijus iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų naujų lengvųjų automobilių skaičiaus



  Naujų lengvųjų automobilių, užregistruotų valstybėse narėse, kurių parke mažataršės ir netaršios transporto priemonės 2017 m. (1) sudaro mažiau nei 60 % Sąjungos vidurkio ir yra mažiau nei 1 000 naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių, užregistruotų 2017 m., atveju MNTPsavitasis iki 2030 m. imtinai apskaičiuojamas pagal šią formulę:



  Tais atvejais, kai mažataršių ir netaršių transporto priemonių dalis valstybės narės naujų lengvųjų automobilių, užregistruotų nuo 2025 m. iki 2030 m., parke viršija 5 %, ta valstybė narė negali pasinaudoti galimybe vėlesniais metais taikyti 1,85 dauginamąjį koeficientą; |
| --- | --- | --- |
| x | – | 15 % 2025–2029 m. ir 35 % 2030 m. ir vėliau. |

y

–

netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis gamintojo naujų lengvųjų automobilių parke, apskaičiuojama bendrą naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių, kurį nustatant kiekviena iš jų skaičiuojama kaip MNTPsavitasis pagal toliau pateiktą formulę, padalijus iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų naujų lengvųjų automobilių skaičiaus

Naujų lengvųjų automobilių, užregistruotų valstybėse narėse, kurių parke mažataršės ir netaršios transporto priemonės 2017 m. (1) sudaro mažiau nei 60 % Sąjungos vidurkio ir yra mažiau nei 1 000 naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių, užregistruotų 2017 m., atveju MNTPsavitasis iki 2030 m. imtinai apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Tais atvejais, kai mažataršių ir netaršių transporto priemonių dalis valstybės narės naujų lengvųjų automobilių, užregistruotų nuo 2025 m. iki 2030 m., parke viršija 5 %, ta valstybė narė negali pasinaudoti galimybe vėlesniais metais taikyti 1,85 dauginamąjį koeficientą;

x

–

15 % 2025–2029 m. ir 35 % 2030 m. ir vėliau.

B DALIS

LENGVŲJŲ KOMERCINIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ SAVITOSIOS TERŠALŲ IŠMETIMO NORMOS

1.   2020 kalendoriniais metais kiekvienos naujos lengvosios komercinės transporto priemonės savitasis išmetamo CO2 kiekis, atliekant šiame punkte ir 2 punkte nurodytus apskaičiavimus, apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Savitasis išmetamo CO2 kiekis = 147 + a · (M – M0)

čia:

| M | = | Parengtos naudoti transporto priemonės masė kilogramais (kg); |
| --- | --- | --- |
| M0 | = | 1 766,4 |
| a | = | 0,096 |

M

=

Parengtos naudoti transporto priemonės masė kilogramais (kg);

M0

=

1 766,4

a

=

0,096

2.   Savitoji teršalų išmetimo norma, kuri 2020 m. nustatoma gamintojui, apskaičiuojama kaip visų jo pagamintų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, užregistruotų tais kalendoriniais metais, savitojo išmetamo CO2 kiekio vidurkis, nustatytas pagal 1 punktą.

3.   2021 m. gamintojo atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma apskaičiuojama taip:

Formula

čia:

| WLTPCO2 | vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis 2020 m., nustatytas pagal Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedą, neįtraukiant CO2 kiekio sumažinimo dėl šio reglamento 11 straipsnio taikymo; |
| --- | --- |
| NEDCCO2 | vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis 2020 m., nustatytas pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/1152, neįtraukiant CO2 kiekio sumažinimo dėl šio reglamento 11 straipsnio taikymo; |
| NEDC2020tikslas | 2020 m. savitoji teršalų išmetimo norma, apskaičiuota pagal 1 ir 2 punktus. |

WLTPCO2

vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis 2020 m., nustatytas pagal Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedą, neįtraukiant CO2 kiekio sumažinimo dėl šio reglamento 11 straipsnio taikymo;

NEDCCO2

vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis 2020 m., nustatytas pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/1152, neįtraukiant CO2 kiekio sumažinimo dėl šio reglamento 11 straipsnio taikymo;

NEDC2020tikslas

2020 m. savitoji teršalų išmetimo norma, apskaičiuota pagal 1 ir 2 punktus.

4.   2021–2024 kalendoriniais metais gamintojo savitoji teršalų išmetimo norma skaičiuojama taip:

Savitoji teršalų išmetimo norma = WLTPatskaitos norma + a [(Mø – M0) – (Mø2020 – M0,2020)] – (Mø2020 – M0,2020)]

Čia:

| WLTPatskaitos norma | 2021 m. WLTP atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma, apskaičiuota pagal 3 punktą; |
| --- | --- |
| a | 0,096; |
| Mø | atitinkamais normos skaičiavimo metais užregistruotų gamintojo naujų parengtų naudoti lengvųjų komercinių transporto priemonių vidutinė masė (M) kilogramais; |
| M0 | 1 766,4 2020 m.; 2021, 2022 ir 2023 m. – vertė, patvirtinta pagal Reglamento (ES) Nr. 510/2011 13 straipsnio 5 dalį, o 2024 m. – vertė, patvirtinta pagal šio reglamento 14 straipsnio 1 dalies b punktą; |
| Mø2020 | 2020 m. užregistruotų gamintojo naujų parengtų naudoti lengvųjų komercinių transporto priemonių vidutinė masė (M) kilogramais; |
| M0,2020 | 1 766,4. |

WLTPatskaitos norma

2021 m. WLTP atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma, apskaičiuota pagal 3 punktą;

a

0,096;

Mø

atitinkamais normos skaičiavimo metais užregistruotų gamintojo naujų parengtų naudoti lengvųjų komercinių transporto priemonių vidutinė masė (M) kilogramais;

M0

1 766,4 2020 m.; 2021, 2022 ir 2023 m. – vertė, patvirtinta pagal Reglamento (ES) Nr. 510/2011 13 straipsnio 5 dalį, o 2024 m. – vertė, patvirtinta pagal šio reglamento 14 straipsnio 1 dalies b punktą;

Mø2020

2020 m. užregistruotų gamintojo naujų parengtų naudoti lengvųjų komercinių transporto priemonių vidutinė masė (M) kilogramais;

M0,2020

1 766,4.

5.   Gamintojo, kuriam 2021 m. leista taikyti su savitąja NEDC grindžiama teršalų išmetimo norma susijusią nukrypti leidžiančią nuostatą, su ta nuostata siejama WLTP grindžiama norma apskaičiuojama taip:

Formula

čia:

| WLTPCO2 | kintamasis WLTPCO2, apibrėžtas 3 punkte; |
| --- | --- |
| NEDCCO2 | kintamasis NEDCCO2, apibrėžtas 3 punkte; |
| NEDC2021tikslas | 2021 m. su nukrypti leidžiančia nuostata susijusi savitoji teršalų išmetimo norma, kurią pagal 10 straipsnį leido taikyti Komisija. |

WLTPCO2

kintamasis WLTPCO2, apibrėžtas 3 punkte;

NEDCCO2

kintamasis NEDCCO2, apibrėžtas 3 punkte;

NEDC2021tikslas

2021 m. su nukrypti leidžiančia nuostata susijusi savitoji teršalų išmetimo norma, kurią pagal 10 straipsnį leido taikyti Komisija.

6.   Nuo 2025 m. sausio 1 d. viso ES parko tikslai ir gamintojų savitosios teršalų išmetimo normos apskaičiuojami taip:

6.0.   Viso ES parko tikslas2021

Viso ES parko tikslas2021 yra kiekvienam atskiram gamintojui, kuriam pagal 4 punktą taikoma savitoji teršalų išmetimo norma, nustatytų pamatinių verčių2021 vidurkis, apskaičiuotas taikant svorinius daugiklius pagal 2021 m. užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičių.

Pamatinė vertė2021 kiekvienam gamintojui nustatoma taip:

Formula

Čia:

| WLTPCO2,išmatuotas | kiekvieno gamintojo atveju, kiekvienos naujos 2020 m. užregistruotos lengvosios komercinės transporto priemonės bendro išmatuoto išmetamo CO2 kiekio vidurkis, kaip nustatyta ir pranešama pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/1152 7a straipsnį; |
| --- | --- |
| NEDC2020,Parko tikslas | 147 g/km; |
| NEDCCO2 | kaip apibrėžta 3 punkte; |
| Mø2021 | 2021 m. užregistruotų gamintojo naujų parengtų naudoti lengvųjų komercinių transporto priemonių vidutinė masė kilogramais (kg); |
| M0,2021 | tų gamintojų, kuriems pagal 4 punktą taikoma savitųjų teršalų išmetimo norma, 2021 m. užregistruotų visų naujų parengtų naudoti lengvųjų komercinių transporto priemonių vidutinė masė kilogramais (kg); |
| a | kaip apibrėžta 4 punkte. |

WLTPCO2,išmatuotas

kiekvieno gamintojo atveju, kiekvienos naujos 2020 m. užregistruotos lengvosios komercinės transporto priemonės bendro išmatuoto išmetamo CO2 kiekio vidurkis, kaip nustatyta ir pranešama pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/1152 7a straipsnį;

NEDC2020,Parko tikslas

147 g/km;

NEDCCO2

kaip apibrėžta 3 punkte;

Mø2021

2021 m. užregistruotų gamintojo naujų parengtų naudoti lengvųjų komercinių transporto priemonių vidutinė masė kilogramais (kg);

M0,2021

tų gamintojų, kuriems pagal 4 punktą taikoma savitųjų teršalų išmetimo norma, 2021 m. užregistruotų visų naujų parengtų naudoti lengvųjų komercinių transporto priemonių vidutinė masė kilogramais (kg);

a

kaip apibrėžta 4 punkte.

6.1.   Viso ES parko 2025 ir 2030 m. tikslai

6.1.1.   Viso ES parko 2025–2029 m. tikslas

Viso ES parko tikslas2025 = Viso ES parko tikslas2021 · (1 – sumažinimo koeficientas2025)

Čia:

| Viso ES parko tikslas2021 | – | kaip apibrėžta 6.0 punkte; |
| --- | --- | --- |
| sumažinimo koeficientas2025 | – | sumažinimo koeficientas, nustatytas 1 straipsnio 4 dalies b punkte. |

Viso ES parko tikslas2021

–

kaip apibrėžta 6.0 punkte;

sumažinimo koeficientas2025

–

sumažinimo koeficientas, nustatytas 1 straipsnio 4 dalies b punkte.

6.1.2.   Viso ES parko tikslas nuo 2030 m.

Viso ES parko tikslas2030 = Viso ES parko tikslas2021 · (1 – sumažinimo koeficientas2030)

Čia:

| Viso ES parko tikslas2021 | – | kaip apibrėžta 6.0 punkte; |
| --- | --- | --- |
| sumažinimo koeficientas2030 | – | sumažinimo koeficientas, nustatytas 1 straipsnio 5 dalies b punkte. |

Viso ES parko tikslas2021

–

kaip apibrėžta 6.0 punkte;

sumažinimo koeficientas2030

–

sumažinimo koeficientas, nustatytas 1 straipsnio 5 dalies b punkte.

6.2.   Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos 2025 m. ir vėliau

6.2.1.   Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos 2025–2029 m.

Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma = viso ES parko tikslas2025 + α · (TM – TM0)

čia:

| Viso ES parko tikslas2025 | – | nustatytas pagal 6.1.1 punktą; |
| --- | --- | --- |
| α | – | a2025, kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra ne didesnis už TM0, nustatytą pagal 14 straipsnio 1 dalies d punktą, ir a2021, kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra didesnis už TM0, nustatytą pagal 14 straipsnio 1 dalies d punktą; |

Viso ES parko tikslas2025

–

nustatytas pagal 6.1.1 punktą;

α

–

a2025, kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra ne didesnis už TM0, nustatytą pagal 14 straipsnio 1 dalies d punktą, ir a2021, kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra didesnis už TM0, nustatytą pagal 14 straipsnio 1 dalies d punktą;

čia:

| a2025 = | |
| --- | --- |
| a2021 – | geriausiai tinkančios tiesės, nustatytos taikant mažiausiųjų kvadratų metodą pagal kiekvienos 2021 m. užregistruotos naujos lengvosios komercinės transporto priemonės bandomąją masę (nepriklausomasis kintamasis) ir savitąjį išmetamo CO2 kiekį (priklausomasis kintamasis), nuolydis; |
| vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021 – | gamintojų, kurių savitoji teršalų išmetimo norma apskaičiuota pagal 4 punktą, visų 2021 m. užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis; |
| TM – | visų atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis kilogramais (kg); |
| TM0 – | vertė kilogramais (kg), nustatyta pagal 14 straipsnio 1 dalies d punktą. |

a2025 =

Formula

a2021 –

geriausiai tinkančios tiesės, nustatytos taikant mažiausiųjų kvadratų metodą pagal kiekvienos 2021 m. užregistruotos naujos lengvosios komercinės transporto priemonės bandomąją masę (nepriklausomasis kintamasis) ir savitąjį išmetamo CO2 kiekį (priklausomasis kintamasis), nuolydis;

vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021 –

gamintojų, kurių savitoji teršalų išmetimo norma apskaičiuota pagal 4 punktą, visų 2021 m. užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis;

TM –

visų atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis kilogramais (kg);

TM0 –

vertė kilogramais (kg), nustatyta pagal 14 straipsnio 1 dalies d punktą.

6.2.2.   Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos 2030 m. ir vėliau

Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma = Viso ES parko tikslas2030 + α · (TM – TM0)

čia:

| Viso ES parko tikslas2030 | – | nustatytas pagal 6.1.2 punktą; |
| --- | --- | --- |
| α | – | a2030, kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra ne didesnis už TM0, nustatytą pagal 14 straipsnio 1 dalies d punktą, ir a2021, kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra didesnis už TM0, nustatytą pagal 14 straipsnio 1 dalies d punktą; |

Viso ES parko tikslas2030

–

nustatytas pagal 6.1.2 punktą;

α

–

a2030, kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra ne didesnis už TM0, nustatytą pagal 14 straipsnio 1 dalies d punktą, ir a2021, kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra didesnis už TM0, nustatytą pagal 14 straipsnio 1 dalies d punktą;

čia:

| a2030 | |
| --- | --- |
| a2021 | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte; |
| vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021 | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte; |
| TM | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte; |
| TM0 | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte. |

a2030

Formula

a2021

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;

vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;

TM

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;

TM0

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.

6.3.   Savitosios teršalų išmetimo normos 2025 m. ir vėliau

6.3.1.   Savitosios teršalų išmetimo normos 2025–2029 m.

Savitoji teršalų išmetimo norma = (atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma – (øtargets – viso ES parko tikslas2025)) MNTP koeficientas

čia:

| Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma | – | gamintojo atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma, apskaičiuota pagal 6.2.1 punktą; |
| --- | --- | --- |
| øtargets | – | visų gamintojų pagal 6.2.1 punktą nustatytų atskaitos savitųjų teršalų išmetimo normų vidurkis, apskaičiuotas taikant svorinius daugiklius pagal kiekvieno gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičių; |
| MNTP koeficientas | – | (1 + y – x), nebent ši suma būtų didesnė už 1,05 arba mažesnė už 1,0 – tuomet MNTP koeficientas prilyginamas atitinkamai 1,05 arba 1,0. |

Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma

–

gamintojo atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma, apskaičiuota pagal 6.2.1 punktą;

øtargets

–

visų gamintojų pagal 6.2.1 punktą nustatytų atskaitos savitųjų teršalų išmetimo normų vidurkis, apskaičiuotas taikant svorinius daugiklius pagal kiekvieno gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičių;

MNTP koeficientas

–

(1 + y – x), nebent ši suma būtų didesnė už 1,05 arba mažesnė už 1,0 – tuomet MNTP koeficientas prilyginamas atitinkamai 1,05 arba 1,0.

čia:

| y – | netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių parke, apskaičiuojama bendrą naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių, kurį nustatant kiekviena iš jų skaičiuojama kaip MNTPsavitasis pagal toliau pateiktą formulę, padalijus iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičiaus |
| --- | --- |
| x = | 15 % |

y –

netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių parke, apskaičiuojama bendrą naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių, kurį nustatant kiekviena iš jų skaičiuojama kaip MNTPsavitasis pagal toliau pateiktą formulę, padalijus iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičiaus

x =

15 %

6.3.2.   Savitosios teršalų išmetimo normos 2030 m. ir vėliau

Savitoji teršalų išmetimo norma = (atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma – (øtargets – viso ES parko tikslas2030)) MNTP koeficientas

čia:

| Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma | – | gamintojo atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma, apskaičiuota pagal 6.2.2 punktą; |
| --- | --- | --- |
| øtargets | – | visų gamintojų pagal 6.2.2 punktą nustatytų atskaitos savitųjų teršalų išmetimo normų vidurkis, apskaičiuotas taikant svorinius daugiklius pagal kiekvieno gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičių; |
| MNTP koeficientas | – | (1 + y – x), nebent ši suma būtų didesnė už 1,05 arba mažesnė už 1,0 – tuomet MNTP koeficientas prilyginamas atitinkamai 1,05 arba 1,0. |

Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma

–

gamintojo atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma, apskaičiuota pagal 6.2.2 punktą;

øtargets

–

visų gamintojų pagal 6.2.2 punktą nustatytų atskaitos savitųjų teršalų išmetimo normų vidurkis, apskaičiuotas taikant svorinius daugiklius pagal kiekvieno gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičių;

MNTP koeficientas

–

(1 + y – x), nebent ši suma būtų didesnė už 1,05 arba mažesnė už 1,0 – tuomet MNTP koeficientas prilyginamas atitinkamai 1,05 arba 1,0.

čia:

| y – | netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių parke, apskaičiuojama bendrą naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių, kurį nustatant kiekviena iš jų skaičiuojama kaip MNTPsavitasis pagal toliau pateiktą formulę, padalijus iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičiaus: |
| --- | --- |
| x = | 30 % |

y –

netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių parke, apskaičiuojama bendrą naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių, kurį nustatant kiekviena iš jų skaičiuojama kaip MNTPsavitasis pagal toliau pateiktą formulę, padalijus iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičiaus:

x =

30 %

---

(1)  Netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis valstybės narės naujų lengvųjų automobilių parke 2017 m. apskaičiuojama bendrą 2017 m. užregistruotų naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių dalijant iš bendro tais pačiais metais užregistruotų naujų lengvųjų automobilių skaičiaus.

---

II PRIEDAS

NAUJŲ LENGVŲJŲ AUTOMOBILIŲ IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIO STEBĖSENA IR ATASKAITŲ TEIKIMAS

A DALIS

Duomenų apie naujus lengvuosius automobilius rinkimas ir išmetamo CO2 kiekiui stebėti būtinos informacijos nustatymas

1.   Kiekvienais kalendoriniais metais valstybės narės renka šiuos duomenis apie kiekvieną naują lengvąjį automobilį, kuris jų teritorijoje užregistruojamas kaip M1 transporto priemonė:

| a) | gamintojas; |
| --- | --- |

a)

gamintojas;

| b) | tipo patvirtinimo numeris ir jo plėtinys; |
| --- | --- |

b)

tipo patvirtinimo numeris ir jo plėtinys;

| c) | tipas, variantas ir modifikacija (kai tinkama); |
| --- | --- |

c)

tipas, variantas ir modifikacija (kai tinkama);

| d) | markė ir komercinis pavadinimas; |
| --- | --- |

d)

markė ir komercinis pavadinimas;

| e) | patvirtinto tipo transporto priemonės kategorija; |
| --- | --- |

e)

patvirtinto tipo transporto priemonės kategorija;

| f) | bendras užregistruotų naujų transporto priemonių skaičius; |
| --- | --- |

f)

bendras užregistruotų naujų transporto priemonių skaičius;

| g) | parengtos naudoti transporto priemonės masė; |
| --- | --- |

g)

parengtos naudoti transporto priemonės masė;

| h) | savitasis išmetamo CO2 kiekis (NEDC ir WLTP); |
| --- | --- |

h)

savitasis išmetamo CO2 kiekis (NEDC ir WLTP);

| i) | automobilio ratų apibrėžtas jo plotas: važiuoklės bazė, vairuojamosios ašies tarpuvėžio plotis ir kitos ašies tarpuvėžio plotis; |
| --- | --- |

i)

automobilio ratų apibrėžtas jo plotas: važiuoklės bazė, vairuojamosios ašies tarpuvėžio plotis ir kitos ašies tarpuvėžio plotis;

| j) | degalų tipas ir degalų režimas; |
| --- | --- |

j)

degalų tipas ir degalų režimas;

| k) | variklio darbinis tūris; |
| --- | --- |

k)

variklio darbinis tūris;

| l) | elektros energijos suvartojimas; |
| --- | --- |

l)

elektros energijos suvartojimas;

| m) | naujoviškos technologijos arba naujoviškų technologijų grupės kodas ir išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas dėl tos technologijos (NEDC ir WLTP); |
| --- | --- |

m)

naujoviškos technologijos arba naujoviškų technologijų grupės kodas ir išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas dėl tos technologijos (NEDC ir WLTP);

| n) | didžiausioji naudingoji galia; |
| --- | --- |

n)

didžiausioji naudingoji galia;

| o) | transporto priemonės identifikavimo numeris; |
| --- | --- |

o)

transporto priemonės identifikavimo numeris;

| p) | WLTP bandomoji masė; |
| --- | --- |

p)

WLTP bandomoji masė;

| q) | nuokrypio ir patikros faktoriai, nurodyti Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/1153 I priedo 3.2.8 punkte; |
| --- | --- |

q)

nuokrypio ir patikros faktoriai, nurodyti Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/1153 I priedo 3.2.8 punkte;

| r) | užregistruotos transporto priemonės kategorija; |
| --- | --- |

r)

užregistruotos transporto priemonės kategorija;

| s) | transporto priemonių šeimos identifikavimo numeris; |
| --- | --- |

s)

transporto priemonių šeimos identifikavimo numeris;

| t) | elektrinė rida, jei taikoma. |
| --- | --- |

t)

elektrinė rida, jei taikoma.

Valstybės narės pagal 7 straipsnį Komisijai pateikia visus šiame punkte išvardytus duomenis tokia forma, kaip nustatyta B dalies 2 skirsnyje.

2.   1 punkte nurodyti duomenys imami iš atitinkamo lengvojo automobilio gamintojo išduoto atitikties liudijimo. Dviejų rūšių degalais (benzinu ir dujomis) varomų transporto priemonių, kurių atitikties liudijime nurodytos savitojo išmetamo CO2 kiekio vertės abiejų rūšių degalams, atveju valstybės narės naudoja tik dujoms nurodytą vertę.

3.   Valstybės narės kiekvienais kalendoriniais metais nustato:

| a) | bendrą užregistruotų naujų lengvųjų automobilių, kuriems taikomas ES tipo patvirtinimas, skaičių; |
| --- | --- |

a)

bendrą užregistruotų naujų lengvųjų automobilių, kuriems taikomas ES tipo patvirtinimas, skaičių;

| b) | bendrą užregistruotų naujų individualiai patvirtintų lengvųjų automobilių skaičių; |
| --- | --- |

b)

bendrą užregistruotų naujų individualiai patvirtintų lengvųjų automobilių skaičių;

| c) | bendrą užregistruotų naujų lengvųjų automobilių, kuriems taikomas nacionalinis mažų serijų tipo patvirtinimas, skaičių. |
| --- | --- |

c)

bendrą užregistruotų naujų lengvųjų automobilių, kuriems taikomas nacionalinis mažų serijų tipo patvirtinimas, skaičių.

B DALIS

Duomenų perdavimo forma

Kiekvienais metais A dalies 1 ir 3 punktuose nurodytą informaciją valstybės narės perduoda tokia forma:

1 SKIRSNIS

SUVESTINIAI STEBĖSENOS DUOMENYS

| Valstybė narė (1) | |
| --- | --- |
| Metai | |
| Bendras užregistruotų naujų lengvųjų automobilių, kuriems taikomas EB tipo patvirtinimas, skaičius | |
| Bendras užregistruotų naujų individualiai patvirtintų lengvųjų automobilių skaičius | |
| Bendras užregistruotų naujų lengvųjų automobilių, kuriems taikomas nacionalinis mažų serijų tipo patvirtinimas, skaičius | |

Valstybė narė (1)

Metai

Bendras užregistruotų naujų lengvųjų automobilių, kuriems taikomas EB tipo patvirtinimas, skaičius

Bendras užregistruotų naujų individualiai patvirtintų lengvųjų automobilių skaičius

Bendras užregistruotų naujų lengvųjų automobilių, kuriems taikomas nacionalinis mažų serijų tipo patvirtinimas, skaičius

2 SKIRSNIS

IŠSAMŪS STEBĖSENOS DUOMENYS. VIENOS TRANSPORTO PRIEMONĖS ĮRAŠAS

| Nuoroda į A dalies 1 punktą | Išsamūs kiekvienos užregistruotos transporto priemonės duomenys |
| --- | --- |
| a) | Gamintojo pavadinimas (standartinis ES pavadinimas) |
| Gamintojo pavadinimas (nurodytas pirminės įrangos gamintojo deklaracijoje) |
| Gamintojo pavadinimas, nurodytas valstybės narės registre (2) |
| b) | Tipo patvirtinimo numeris ir jo plėtinys |
| c) | Tipas |
| Variantas |
| Modifikacija |
| d) | Markė ir komercinis pavadinimas |
| e) | Patvirtinto tipo transporto priemonės kategorija |
| f) | Bendras užregistruotų naujų transporto priemonių skaičius |
| g) | Parengtos naudoti transporto priemonės masė |
| h) | Savitasis išmetamo CO2 kiekis (bendras)
  NEDC vertė – iki 2020 m. gruodžio 31 d., išskyrus transporto priemones, kurioms taikomas 5 straipsnis ir pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/1153 5 straipsnį NEDC vertė naudojama iki 2022 m. gruodžio 31 d. |
| Savitasis išmetamo CO2 kiekis (bendras)
  WLTP vertė |
| i) | Važiuoklės bazė |
| Vairuojamosios ašies (pirmos ašies) tarpuvėžio plotis |
| Kitos ašies (antros ašies) tarpuvėžio plotis |
| j) | Degalų tipas |
| Degalų režimas |
| k) | Variklio darbinis tūris (cm3) |
| l) | Elektros energijos suvartojimas (Wh/km) |
| m) | Ekologinės (-ių) naujovės (-ių) kodas (-ai) |
| Bendras NEDC išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas dėl ekologinės (-ių) naujovės (-ių) iki 2020 m. gruodžio 31 d. |
| Bendras WLTP išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas dėl ekologinės (-ių) naujovės (-ių) |
| n) | Didžiausia naudingoji galia |
| o) | Transporto priemonės identifikavimo numeris |
| p) | WLTP bandomoji masė |
| q) | Nuokrypio faktorius De (jei žinomas) |
| Patikros faktorius (jei žinomas) |
| r) | Užregistruotos transporto priemonės kategorija |
| s) | Transporto priemonių šeimos identifikavimo numeris |
| t) | Elektrinė rida, jei taikoma |

Nuoroda į A dalies 1 punktą

Išsamūs kiekvienos užregistruotos transporto priemonės duomenys

a)

Gamintojo pavadinimas (standartinis ES pavadinimas)

Gamintojo pavadinimas (nurodytas pirminės įrangos gamintojo deklaracijoje)

Gamintojo pavadinimas, nurodytas valstybės narės registre (2)

b)

Tipo patvirtinimo numeris ir jo plėtinys

c)

Tipas

Variantas

Modifikacija

d)

Markė ir komercinis pavadinimas

e)

Patvirtinto tipo transporto priemonės kategorija

f)

Bendras užregistruotų naujų transporto priemonių skaičius

g)

Parengtos naudoti transporto priemonės masė

h)

Savitasis išmetamo CO2 kiekis (bendras)

NEDC vertė – iki 2020 m. gruodžio 31 d., išskyrus transporto priemones, kurioms taikomas 5 straipsnis ir pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/1153 5 straipsnį NEDC vertė naudojama iki 2022 m. gruodžio 31 d.

Savitasis išmetamo CO2 kiekis (bendras)

WLTP vertė

i)

Važiuoklės bazė

Vairuojamosios ašies (pirmos ašies) tarpuvėžio plotis

Kitos ašies (antros ašies) tarpuvėžio plotis

j)

Degalų tipas

Degalų režimas

k)

Variklio darbinis tūris (cm3)

l)

Elektros energijos suvartojimas (Wh/km)

m)

Ekologinės (-ių) naujovės (-ių) kodas (-ai)

Bendras NEDC išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas dėl ekologinės (-ių) naujovės (-ių) iki 2020 m. gruodžio 31 d.

Bendras WLTP išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas dėl ekologinės (-ių) naujovės (-ių)

n)

Didžiausia naudingoji galia

o)

Transporto priemonės identifikavimo numeris

p)

WLTP bandomoji masė

q)

Nuokrypio faktorius De (jei žinomas)

Patikros faktorius (jei žinomas)

r)

Užregistruotos transporto priemonės kategorija

s)

Transporto priemonių šeimos identifikavimo numeris

t)

Elektrinė rida, jei taikoma

---

(1)  ISO 3166 dviraidžiai kodai, išskyrus Graikijos ir Jungtinės Karalystės, kurių kodai yra atitinkamai EL ir UK.

(2)  Jei transporto priemonei taikomas nacionalinis mažų serijų tipo patvirtinimas (NSS) arba individualus patvirtinimas (IVA), skiltyje „Gamintojo pavadinimas, nurodytas valstybės narės registre“ nurodomas gamintojo pavadinimas, o skiltyje „Gamintojo pavadinimas (standartinis ES pavadinimas“ – atitinkamai „AA-NSS“ arba „AA-IVA“.

---

III PRIEDAS

NAUJŲ LENGVŲJŲ KOMERCINIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ IŠMETAMŲ TERŠALŲ KIEKIO STEBĖSENA IR ATASKAITŲ TEIKIMAS

A.   Duomenų apie naujas lengvąsias komercines transporto priemones rinkimas ir išmetamo CO2 kiekiui stebėti būtinos informacijos nustatymas

1.   Išsamūs duomenys

1.1.   Komplektinės transporto priemonės, registruojamos kaip N1 kategorijos transporto priemonės

Apie EB patvirtinto tipo komplektines transporto priemones, kurios registruojamos kaip N1 kategorijos transporto priemonės, valstybės narės kiekvienais kalendoriniais metais registruoja šiuos išsamius kiekvienos jų teritorijoje pirmą kartą registruojamos naujos lengvosios komercinės transporto priemonės duomenis:

| a) | gamintojas; |
| --- | --- |

a)

gamintojas;

| b) | tipo patvirtinimo numeris ir jo plėtinys; |
| --- | --- |

b)

tipo patvirtinimo numeris ir jo plėtinys;

| c) | tipas, variantas ir modifikacija; |
| --- | --- |

c)

tipas, variantas ir modifikacija;

| d) | markė; |
| --- | --- |

d)

markė;

| e) | patvirtinto tipo transporto priemonės kategorija; |
| --- | --- |

e)

patvirtinto tipo transporto priemonės kategorija;

| f) | užregistruotos transporto priemonės kategorija; |
| --- | --- |

f)

užregistruotos transporto priemonės kategorija;

| g) | savitasis išmetamo CO2 kiekis (NEDC ir WLTP); |
| --- | --- |

g)

savitasis išmetamo CO2 kiekis (NEDC ir WLTP);

| h) | parengtos naudoti transporto priemonės masė; |
| --- | --- |

h)

parengtos naudoti transporto priemonės masė;

| i) | didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė; |
| --- | --- |

i)

didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė;

| j) | automobilio ratų apibrėžtas jo plotas: važiuoklės bazė, vairuojamosios ašies tarpuvėžio plotis ir kitos ašies tarpuvėžio plotis; |
| --- | --- |

j)

automobilio ratų apibrėžtas jo plotas: važiuoklės bazė, vairuojamosios ašies tarpuvėžio plotis ir kitos ašies tarpuvėžio plotis;

| k) | degalų tipas ir degalų režimas; |
| --- | --- |

k)

degalų tipas ir degalų režimas;

| l) | variklio darbinis tūris; |
| --- | --- |

l)

variklio darbinis tūris;

| m) | elektros energijos suvartojimas; |
| --- | --- |

m)

elektros energijos suvartojimas;

| n) | naujoviškos technologijos arba naujoviškų technologijų grupės kodas ir išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas dėl tos technologijos 2 (NEDC ir WLTP); |
| --- | --- |

n)

naujoviškos technologijos arba naujoviškų technologijų grupės kodas ir išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas dėl tos technologijos 2 (NEDC ir WLTP);

| o) | transporto priemonės identifikavimo numeris; |
| --- | --- |

o)

transporto priemonės identifikavimo numeris;

| p) | WLTP bandomoji masė; |
| --- | --- |

p)

WLTP bandomoji masė;

| q) | nuokrypio ir patikros faktoriai, nurodyti Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/1152 I priedo 3.2.8 punkte; |
| --- | --- |

q)

nuokrypio ir patikros faktoriai, nurodyti Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/1152 I priedo 3.2.8 punkte;

| r) | transporto priemonių šeimos identifikavimo numeris, nustatytas pagal Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 5.0 punktą; |
| --- | --- |

r)

transporto priemonių šeimos identifikavimo numeris, nustatytas pagal Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 5.0 punktą;

| s) | elektrinė rida, jei taikoma. |
| --- | --- |

s)

elektrinė rida, jei taikoma.

Valstybės narės pagal 7 straipsnį Komisijai pateikia visus šiame punkte išvardytus duomenis tokia forma, kaip nustatyta šio priedo C dalies 2 skirsnyje.

1.2.   Pakopinio patvirtinimo transporto priemonės, registruojamos kaip N1 kategorijos transporto priemonės

Apie pakopinio patvirtinimo transporto priemones, registruojamas kaip N1 kategorijos transporto priemones, valstybės narės kiekvienais kalendoriniais metais registruoja šiuos išsamius duomenis:

| a) | bazinės (nekomplektinės) transporto priemonės – 1.1 punkto a, b, c, d, e, g, h, i, n ir o papunkčiuose nurodytus duomenis; vietoje h ir i papunkčiuose nurodytų duomenų gali būti registruojama standartinė papildoma masė, nurodyta pateikiant Direktyvos 2007/46/EB I priedo 2.17.2 punkte nurodytą informaciją tipui patvirtinti; |
| --- | --- |

a)

bazinės (nekomplektinės) transporto priemonės – 1.1 punkto a, b, c, d, e, g, h, i, n ir o papunkčiuose nurodytus duomenis; vietoje h ir i papunkčiuose nurodytų duomenų gali būti registruojama standartinė papildoma masė, nurodyta pateikiant Direktyvos 2007/46/EB I priedo 2.17.2 punkte nurodytą informaciją tipui patvirtinti;

| b) | bazinės (komplektinės) transporto priemonės – 1.1. punkto a, b, c, d, e, g, h, i, n ir o papunkčiuose nurodytus duomenis; |
| --- | --- |

b)

bazinės (komplektinės) transporto priemonės – 1.1. punkto a, b, c, d, e, g, h, i, n ir o papunkčiuose nurodytus duomenis;

| c) | sukomplektuotos transporto priemonės – 1.1 punkto a, f, g, h, j, k, l, m ir o papunkčiuose nurodytus duomenis. |
| --- | --- |

c)

sukomplektuotos transporto priemonės – 1.1 punkto a, f, g, h, j, k, l, m ir o papunkčiuose nurodytus duomenis.

Jei negalima pateikti kurių nors pirmos pastraipos a ir b papunkčiuose nurodytų bazinės transporto priemonės duomenų, valstybė narė vietoj jų pateikia sukomplektuotos transporto priemonės duomenis.

Sukomplektuotų N1 kategorijos transporto priemonių duomenys pateikiami C dalies 2 skirsnyje nurodyta forma.

1.1 punkto o papunktyje nurodytas transporto priemonės identifikavimo numeris viešai neskelbiamas.

2.   1 punkte nurodyti duomenys imami iš atitikties liudijimo. Dviejų rūšių degalais (benzinu ir dujomis) varomų transporto priemonių, kurių atitikties liudijime nurodytos savitosios išmetamo CO2 kiekio vertės abiejų rūšių degalams, atveju valstybės narės naudoja tik dujoms nurodytą vertę.

3.   Valstybės narės kiekvienais kalendoriniais metais nustato:

| a) | bendrą užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, kurioms taikomas EB tipo patvirtinimas, skaičių; |
| --- | --- |

a)

bendrą užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, kurioms taikomas EB tipo patvirtinimas, skaičių;

| b) | bendrą užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, kurioms taikomas pakopinis tipo patvirtinimas, skaičių, jei jis žinomas; |
| --- | --- |

b)

bendrą užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, kurioms taikomas pakopinis tipo patvirtinimas, skaičių, jei jis žinomas;

| c) | bendrą užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, kurioms taikomas individualus patvirtinimas, skaičių; |
| --- | --- |

c)

bendrą užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, kurioms taikomas individualus patvirtinimas, skaičių;

| d) | bendrą užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, kurioms taikomas nacionalinis mažų serijų tipo patvirtinimas, skaičių. |
| --- | --- |

d)

bendrą užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, kurioms taikomas nacionalinis mažų serijų tipo patvirtinimas, skaičių.

B.   Naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio stebėsenos informacijos nustatymo metodika

Stebėsenos informacija, kurią valstybės narės privalo nustatyti pagal A dalies 1 ir 3 punktus, nustatoma pagal šioje dalyje aprašytą metodiką.

1.   Užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičius

Valstybės narės nustato naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, užregistruotų jų teritorijoje atitinkamais stebėsenos metais, skaičių, atskirai nustatydamos transporto priemones, kurioms taikomas EB tipo patvirtinimas, individualus patvirtinimas, nacionalinis mažų serijų tipo patvirtinimas ir, jei egzistuoja, pakopinis tipo patvirtinimas.

2.   Sukomplektuotos transporto priemonės

Pakopinio komplektavimo transporto priemonių atveju, sukomplektuotos transporto priemonės savitasis išmetamo CO2 kiekis yra skiriamas bazinės transporto priemonės gamintojui.

Siekdama užtikrinti sukomplektuotų transporto priemonių pavyzdines išmetamo CO2 kiekio, degalų naudojimo efektyvumo ir masės vertes ir neužkraudama per didelės naštos bazinės transporto priemonės gamintojui, Komisija pasiūlo specialią stebėsenos procedūrą ir, kai tinkama, padaro būtinus atitinkamų tipo patvirtinimo teisės aktų pakeitimus.

Nepaisant to, kad 2020 m. savitosios teršalų išmetimo normos skaičiavimo pagal I priedo B dalies 2 punktą tikslais pagal šio priedo C dalį nurodoma standartinė papildoma masė, kai šios masės nustatyti negalima, 7 straipsnio 4 dalyje nurodytą savitąją teršalų išmetimo normą galima preliminariai apskaičiuoti pagal sukomplektuotos parengtos naudoti transporto priemonės masę.

Kai bazinė transporto priemonė yra komplektinė, savitoji teršalų išmetimo norma skaičiuojama pagal parengtos naudoti tos transporto priemonės masę. Tačiau, kai tos masės nustatyti negalima, savitąją teršalų išmetimo normą galima preliminariai apskaičiuoti pagal sukomplektuotos parengtos naudoti transporto priemonės masę.

C.   Duomenų perdavimo forma

Kiekvienais metais A dalies 1 ir 3 punktuose nurodytą informaciją valstybės narės perduoda tokia forma:

1 skirsnis

Suvestiniai stebėsenos duomenys

| Valstybė narė (1) | |
| --- | --- |
| Metai | |
| Bendras užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, kurioms taikomas EB tipo patvirtinimas, skaičius | |
| Bendras užregistruotų naujų individualiai patvirtintų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičius | |
| Bendras užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, kurioms taikomas nacionalinis mažų serijų tipo patvirtinimas, skaičius | |
| Bendras užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, kurioms taikomas pakopinis tipo patvirtinimas, skaičius (jei žinomas) | |

Valstybė narė (1)

Metai

Bendras užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, kurioms taikomas EB tipo patvirtinimas, skaičius

Bendras užregistruotų naujų individualiai patvirtintų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičius

Bendras užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, kurioms taikomas nacionalinis mažų serijų tipo patvirtinimas, skaičius

Bendras užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių, kurioms taikomas pakopinis tipo patvirtinimas, skaičius (jei žinomas)

2 skirsnis

Išsamūs stebėsenos duomenys. Vienos transporto priemonės įrašas

| Nuoroda į A dalies 1.1 punktą | Išsamūs kiekvienos užregistruotos transporto priemonės duomenys (2) |
| --- | --- |
| a) | Gamintojo pavadinimas (standartinis ES pavadinimas) (3) |
| Gamintojo pavadinimas (nurodytas pirminės įrangos gamintojo deklaracijoje)
  KOMPLEKTINĖ TRANSPORTO PRIEMONĖ / BAZINĖ TRANSPORTO PRIEMONĖ (4) |
| Gamintojo pavadinimas (nurodytas pirminės įrangos gamintojo deklaracijoje)
  SUKOMPLEKTUOTA TRANSPORTO PRIEMONĖ (4) |
| Gamintojo pavadinimas, nurodytas valstybės narės registre (3) |
| b) | Tipo patvirtinimo numeris ir jo plėtinys |
| c) | Tipas |
| Variantas |
| Modifikacija |
| d) | Markė |
| e) | Patvirtinto tipo transporto priemonės kategorija |
| f) | Užregistruotos transporto priemonės kategorija |
| g) | Savitasis išmetamo CO2 kiekis (bendras)
  NEDC vertė iki 2020 m. gruodžio 31 d. |
| Savitasis išmetamo CO2 kiekis (bendras)
  WLTP vertė |
| h) | Parengtos naudoti transporto priemonės masė
  BAZINĖ TRANSPORTO PRIEMONĖ |
| Parengtos naudoti transporto priemonės masė
  SUKOMPLEKTUOTA TRANSPORTO PRIEMONĖ / KOMPLEKTINĖ TRANSPORTO PRIEMONĖ |
| i) (5) | Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė |
| j) | Važiuoklės bazė |
| Vairuojamosios ašies (pirmos ašies) tarpuvėžio plotis |
| Kitos ašies (antros ašies) tarpuvėžio plotis |
| k) | Degalų tipas |
| Degalų režimas |
| l) | Variklio darbinis tūris (cm3) |
| m) | Elektros energijos suvartojimas (Wh/km) |
| n) | Ekologinės (-ių) naujovės (-ių) kodas (-ai) |
| Bendras NEDC išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas dėl ekologinės (-ių) naujovės (-ių) iki 2020 m. gruodžio 31 d. |
| Bendras WLTP išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas dėl ekologinės (-ių) naujovės (-ių) |
| o) | Transporto priemonės identifikavimo numeris |
| p) | WLTP bandomoji masė |
| q) | Nuokrypio faktorius De (jei žinomas) |
| Patikros faktorius (jei žinomas) |
| r) | Transporto priemonių šeimos identifikavimo numeris |
| s) | Elektrinė rida, jei žinoma |
| Direktyvos 2007/46/EB I priedo 2.17.2 punktas (6) | Standartinė papildoma masė (kai taikoma pakopinio patvirtinimo transporto priemonėms) |

Nuoroda į A dalies 1.1 punktą

Išsamūs kiekvienos užregistruotos transporto priemonės duomenys (2)

a)

Gamintojo pavadinimas (standartinis ES pavadinimas) (3)

Gamintojo pavadinimas (nurodytas pirminės įrangos gamintojo deklaracijoje)

KOMPLEKTINĖ TRANSPORTO PRIEMONĖ / BAZINĖ TRANSPORTO PRIEMONĖ (4)

Gamintojo pavadinimas (nurodytas pirminės įrangos gamintojo deklaracijoje)

SUKOMPLEKTUOTA TRANSPORTO PRIEMONĖ (4)

Gamintojo pavadinimas, nurodytas valstybės narės registre (3)

b)

Tipo patvirtinimo numeris ir jo plėtinys

c)

Tipas

Variantas

Modifikacija

d)

Markė

e)

Patvirtinto tipo transporto priemonės kategorija

f)

Užregistruotos transporto priemonės kategorija

g)

Savitasis išmetamo CO2 kiekis (bendras)

NEDC vertė iki 2020 m. gruodžio 31 d.

Savitasis išmetamo CO2 kiekis (bendras)

WLTP vertė

h)

Parengtos naudoti transporto priemonės masė

BAZINĖ TRANSPORTO PRIEMONĖ

Parengtos naudoti transporto priemonės masė

SUKOMPLEKTUOTA TRANSPORTO PRIEMONĖ / KOMPLEKTINĖ TRANSPORTO PRIEMONĖ

i) (5)

Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė

j)

Važiuoklės bazė

Vairuojamosios ašies (pirmos ašies) tarpuvėžio plotis

Kitos ašies (antros ašies) tarpuvėžio plotis

k)

Degalų tipas

Degalų režimas

l)

Variklio darbinis tūris (cm3)

m)

Elektros energijos suvartojimas (Wh/km)

n)

Ekologinės (-ių) naujovės (-ių) kodas (-ai)

Bendras NEDC išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas dėl ekologinės (-ių) naujovės (-ių) iki 2020 m. gruodžio 31 d.

Bendras WLTP išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas dėl ekologinės (-ių) naujovės (-ių)

o)

Transporto priemonės identifikavimo numeris

p)

WLTP bandomoji masė

q)

Nuokrypio faktorius De (jei žinomas)

Patikros faktorius (jei žinomas)

r)

Transporto priemonių šeimos identifikavimo numeris

s)

Elektrinė rida, jei žinoma

Direktyvos 2007/46/EB I priedo 2.17.2 punktas (6)

Standartinė papildoma masė (kai taikoma pakopinio patvirtinimo transporto priemonėms)

---

(1)  ISO 3166 dviraidžiai kodai, išskyrus Graikijos ir Jungtinės Karalystės, kurių kodai yra atitinkamai EL ir UK.

(2)  Jei, pateikiant pakopinio patvirtinimo transporto priemonių duomenis, negalima pateikti bazinės transporto priemonės duomenų, valstybė narė pateikia bent šioje formoje nurodytus sukomplektuotos transporto priemonės duomenis.

(3)  Jei transporto priemonei taikomas nacionalinis mažų serijų tipo patvirtinimas (NSS) arba individualus patvirtinimas (IVA), skiltyje „Gamintojo pavadinimas, nurodytas valstybės narės registre“ nurodomas gamintojo pavadinimas, o skiltyje „Gamintojo pavadinimas (standartinis ES pavadinimas)“ – atitinkamai „AA-NSS“ arba „AA-IVA“.

(4)  Transporto priemonės, kuriai taikomas pakopinis patvirtinimas, atveju nurodomas bazinės (nekomplektinės / komplektinės) transporto priemonės gamintojas. Jei bazinės transporto priemonės gamintojas nežinomas, nurodomas tik sukomplektuotos transporto priemonės gamintojas.

(5)  Transporto priemonės, kuriai taikomas pakopinis patvirtinimas, atveju nurodoma bazinės transporto priemonės didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė.

(6)  Nurodant pakopinio patvirtinimo transporto priemonės duomenis, vietoje parengtos naudoti bazinės transporto priemonės masės ir didžiausios techniškai leidžiamos pakrautos bazinės transporto priemonės masės gali būti nurodoma standartinė papildoma masė, nurodyta pagal Direktyvos 2007/46/EB I priedo 2.17.2 punktą pateikiant informaciją tipui patvirtinti.

---

IV PRIEDAS

PANAIKINAMŲ REGLAMENTŲ IR JŲ VĖLESNIŲ PAKEITIMŲ SĄRAŠAS

| Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 443/2009 | (OL L 140, 2009 6 5, p. 1) |
| --- | --- |
| Komisijos reglamentas (ES) Nr. 397/2013 | (OL L 120, 2013 5 1, p. 4) |
| Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 333/2014 | (OL L 103, 2014 4 5, p. 15) |
| Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/6 | (OL L 3, 2015 1 7, p. 1) |
| Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/1502 | (OL L 221, 2017 8 26, p. 4) |
| Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/649 | (OL L 108, 2018 4 27, p. 14) |
| Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 510/2011 | (OL L 145, 2011 5 31, p. 1) |
| Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 205/2012 | (OL L 72, 2012 3 10, p. 2) |
| Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 253/2014 | (OL L 84, 2014 3 20, p. 38) |
| Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 404/2014 | (OL L 121, 2014 4 24, p. 1) |
| Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/748 | (OL L 113, 2017 4 29, p. 9) |
| Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/1499 | (OL L 219, 2017 8 25, p. 1) |

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 443/2009

(OL L 140, 2009 6 5, p. 1)

Komisijos reglamentas (ES) Nr. 397/2013

(OL L 120, 2013 5 1, p. 4)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 333/2014

(OL L 103, 2014 4 5, p. 15)

Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/6

(OL L 3, 2015 1 7, p. 1)

Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/1502

(OL L 221, 2017 8 26, p. 4)

Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/649

(OL L 108, 2018 4 27, p. 14)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 510/2011

(OL L 145, 2011 5 31, p. 1)

Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 205/2012

(OL L 72, 2012 3 10, p. 2)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 253/2014

(OL L 84, 2014 3 20, p. 38)

Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 404/2014

(OL L 121, 2014 4 24, p. 1)

Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/748

(OL L 113, 2017 4 29, p. 9)

Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/1499

(OL L 219, 2017 8 25, p. 1)

---

V PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Reglamentas (EB) Nr. 443/2009 | Reglamentas (ES) Nr. 510/2011 | Šis reglamentas |
| --- | --- | --- |
| 1 straipsnio pirma pastraipa | 1 straipsnio 1 dalis | 1 straipsnio 1 dalis |
| 1 straipsnio antra pastraipa | 1 straipsnio 2 dalis | 1 straipsnio 2 dalis |
| 1 straipsnio trečia pastraipa | — | 1 straipsnio 3 dalis |
| — | — | 1 straipsnio 4 dalis |
| — | — | 1 straipsnio 5 dalis |
| — | — | 1 straipsnio 6 dalis |
| — | — | 1 straipsnio 7 dalis |
| 2 straipsnio 1 dalis | 2 straipsnio 1 dalis | 2 straipsnio 1 dalis |
| 2 straipsnio 2 dalis | 2 straipsnio 2 dalis | 2 straipsnio 2 dalis |
| 2 straipsnio 3 dalis | 2 straipsnio 3 dalis | 2 straipsnio 3 dalis |
| 2 straipsnio 4 dalis | 2 straipsnio 4 dalis | 2 straipsnio 4 dalis |
| 3 straipsnio 1 dalies įvadinis sakinys | 3 straipsnio 1 dalies įvadinis sakinys | 3 straipsnio 1 dalies įvadinis sakinys |
| 3 straipsnio 1 dalies a ir b punktai | 3 straipsnio 1 dalies a ir b punktai | 3 straipsnio 1 dalies a ir b punktai |
| — | 3 straipsnio 1 dalies c, d ir e punktai | 3 straipsnio 1 dalies c, d ir e punktai |
| 3 straipsnio 1 dalies c ir d punktai | 3 straipsnio 1 dalies f ir g punktai | 3 straipsnio 1 dalies f ir g punktai |
| 3 straipsnio 1 dalies f punktas | 3 straipsnio 1 dalies h punktas | 3 straipsnio 1 dalies h punktai |
| 3 straipsnio 1 dalies e punktas | 3 straipsnio 1 dalies j punktas | 3 straipsnio 1 dalies i punktas |
| 3 straipsnio 1 dalies g punktas | 3 straipsnio 1 dalies i punktas | 3 straipsnio 1 dalies j punktas |
| — | — | 3 straipsnio 1 dalies k, l ir m punktai |
| | 3 straipsnio 1 dalies k punktas | 3 straipsnio 1 dalies n punktas |
| 3 straipsnio 2 dalis | 3 straipsnio 2 dalis | 3 straipsnio 2 dalis |
| 4 straipsnio pirma pastraipa | 4 straipsnio pirma pastraipa | 4 straipsnio 1 dalies įžanginė frazė ir a ir b punktai |
| — | — | 4 straipsnio 1 dalies c punktas |
| — | 4 straipsnio antra pastraipa | 4 straipsnio 2 dalis |
| 4 straipsnio antra pastraipa | 4 straipsnio trečia pastraipa | 4 straipsnio 3 dalis |
| 5 straipsnis | 5 straipsnis | — |
| 5a straipsnis | — | 5 straipsnis |
| 6 straipsnis | 6 straipsnis | — |
| 7 straipsnio 1 dalis | 7 straipsnio 1 dalis | 6 straipsnio 1 dalis |
| 7 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktai | 7 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktai | 6 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktai |
| — | — | 6 straipsnio 2 dalies d punktas |
| 7 straipsnio 3 dalis | 7 straipsnio 3 dalis | 6 straipsnio 3 dalis |
| 7 straipsnio 4 dalis | 7 straipsnio 4 dalis | 6 straipsnio 4 dalis |
| 7 straipsnio 5 dalis | 7 straipsnio 5 dalis | 6 straipsnio 5 dalis |
| 7 straipsnio 6 dalis | 7 straipsnio 6 dalis | 6 straipsnio 6 dalis |
| 7 straipsnio 7 dalis | 7 straipsnio 7 dalis | 6 straipsnio 7 dalis |
| 8 straipsnio 1 dalis | 8 straipsnio 1 dalis | 7 straipsnio 1 dalis |
| 8 straipsnio 2 dalis | 8 straipsnio 2 dalis | 7 straipsnio 2 dalis |
| 8 straipsnio 3 dalis | 8 straipsnio 3 dalis | 7 straipsnio 3 dalis |
| 8 straipsnio 4 dalies pirma ir antra pastraipos | 8 straipsnio 4 dalies pirma ir antra pastraipos | 7 straipsnio 4 dalies pirma ir antra pastraipos |
| 8 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa | 8 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa | 7 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa |
| 8 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa | 8 straipsnio 5 dalis | 7 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa |
| 8 straipsnio 5 dalies antra pastraipa | 8 straipsnio 6 dalis | 7 straipsnio 5 dalies antra pastraipa |
| 8 straipsnio 6 dalis | 8 straipsnio 7 dalis | — |
| 8 straipsnio 7 dalis | 8 straipsnio 8 dalis | 7 straipsnio 6 dalies pirma pastraipa |
| — | — | 7 straipsnio 6 dalies antra pastraipa |
| 8 straipsnio 8 dalis | — | — |
| 8 straipsnio 9 dalies pirma pastraipa | 8 straipsnio 9 dalies pirma pastraipa | 7 straipsnio 7 dalis |
| 8 straipsnio 9 dalies antra pastraipa | 8 straipsnio 9 dalies antra pastraipa | 7 straipsnio 8 dalis |
| — | — | 7 straipsnio 9 dalis |
| — | — | 7 straipsnio 10 dalis |
| — | 8 straipsnio 10 dalis | 7 straipsnio 11 dalis |
| 9 straipsnio 1 dalis | 9 straipsnio 1 dalis | 8 straipsnio 1 dalis |
| 9 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įvadinis sakinys | 9 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įvadinis sakinys | 8 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirma dalis |
| 9 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punktas | 9 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punktas | — |
| 9 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punktas | 9 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punktas | 8 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos antra dalis |
| 9 straipsnio 2 dalies antra pastraipa | 9 straipsnio 2 dalies antra pastraipa | 8 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |
| 9 straipsnio 3 dalis | 9 straipsnio 3 dalis | 8 straipsnio 3 dalis |
| 9 straipsnio 4 dalis | 9 straipsnio 4 dalis | 8 straipsnio 4 dalis |
| 10 straipsnio 1 dalies įvadinis sakinys | 10 straipsnio 1 dalies įvadinis sakinys | 9 straipsnio 1 dalies įvadinis sakinys |
| 10 straipsnio 1 dalies a–e punktai | 10 straipsnio 1 dalies a–e punktai | 9 straipsnio 1 dalies a–e punktai |
| — | — | 9 straipsnio 1 dalies f punktas |
| 10 straipsnio 2 dalis | 10 straipsnio 2 dalis | 9 straipsnio 2 dalis |
| — | — | 9 straipsnio 3 dalis |
| 11 straipsnio 1 dalis | 11 straipsnio 1 dalis | 10 straipsnio 1 dalis |
| 11 straipsnio 2 dalis | 11 straipsnio 2 dalis | 10 straipsnio 2 dalis |
| 11 straipsnio 3 dalis | 11 straipsnio 3 dalis | 10 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa |
| — | — | 10 straipsnio 3 dalies antra pastraipa |
| 11 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa | — | 10 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa |
| 11 straipsnio 4 dalies antros pastraipos įvadinis sakinys | — | 10 straipsnio 4 dalies antros pastraipos įvadinis sakinys |
| 11 straipsnio 4 dalies antros pastraipos a punktas | — | 10 straipsnio 4 dalies antros pastraipos a punktas |
| 11 straipsnio 4 dalies antros pastraipos b punktas | — | — |
| 11 straipsnio 4 dalies antros pastraipos c punktas | — | 10 straipsnio 4 dalies antros pastraipos b punktas |
| — | — | 10 straipsnio 4 dalies antros pastraipos c punktas |
| 11 straipsnio 4 dalies trečia ir ketvirta pastraipos | — | 10 straipsnio 4 dalies trečia ir ketvirta pastraipos |
| 11 straipsnio 5 dalis | 11 straipsnio 4 dalis | 10 straipsnio 5 dalis |
| 11 straipsnio 6 dalis | 11 straipsnio 5 dalis | 10 straipsnio 6 dalis |
| 11 straipsnio 7 dalis | 11 straipsnio 6 dalis | 10 straipsnio 7 dalis |
| 11 straipsnio 8 dalis | 11 straipsnio 7 dalis | 10 straipsnio 8 dalis |
| 11 straipsnio 9 dalis | 11 straipsnio 8 dalis | 10 straipsnio 9 dalis |
| 12 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | 12 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | 11 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa |
| 12 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | — | 11 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| 12 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa | 12 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | 11 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa |
| — | — | 11 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa |
| 12 straipsnio 2 dalis | 12 straipsnio 2 dalis | 11 straipsnio 2 dalies įžanginės frazės a, b ir c punktai bei d punkto pirma dalis |
| — | — | 11 straipsnio 2 dalies d punkto paskutinė dalis |
| 12 straipsnio 3 dalis | 12 straipsnio 3 dalis | 11 straipsnio 3 dalis |
| 12 straipsnio 4 dalis | 12 straipsnio 4 dalis | 11 straipsnio 4 dalis |
| — | — | 12 straipsnis |
| — | — | 13 straipsnis |
| 13 straipsnio 1 dalis | — | — |
| — | 13 straipsnio 1 dalis | — |
| — | — | 14 straipsnio pavadinimas |
| — | — | 14 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos įvadinis sakinys |
| 13 straipsnio 2 dalies pirma ir antra pastraipos | — | 14 straipsnio 1 dalies a punktas |
| — | 13 straipsnio 5 dalis | 14 straipsnio 1 dalies b punktas |
| | | 14 straipsnio 1 dalies c ir d punktai |
| 13 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa | 13 straipsnio 5 dalis | 14 straipsnio 2 dalis |
| — | — | 15 straipsnio 1 dalis |
| — | — | 15 straipsnio 2 dalis |
| — | — | 15 straipsnio 3 dalis |
| — | 13 straipsnio 2 dalis | — |
| — | — | 15 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa |
| 13 straipsnio 3 dalis | 13 straipsnio 6 dalies pirma pastraipa | 15 straipsnio 4 dalies antra pastraipa |
| — | 13 straipsnio 4 dalis | — |
| 13 straipsnio 4 dalis | 13 straipsnio 6 dalies antra pastraipa | — |
| 13 straipsnio 5 dalis | — | — |
| 13 straipsnio 6 dalis | 13 straipsnio 3 dalis | — |
| — | — | 15 straipsnio 5 dalis |
| — | — | 15 straipsnio 6 dalis |
| 13 straipsnio 7 dalies pirma pastraipa | 13 straipsnio 6 dalies trečia pastraipa | 15 straipsnio 7 dalis |
| 13 straipsnio 7 dalies antra pastraipa | 13 straipsnio 6 dalies ketvirta pastraipa | 15 straipsnio 8 dalis |
| 14 straipsnio 1 dalis | 14 straipsnio 1 dalis | 16 straipsnio 1 dalis |
| 14 straipsnio 2 dalis | 14 straipsnio 2 dalis | 16 straipsnio 2 dalis |
| 14 straipsnio 3 dalis | 14 straipsnio 2a dalis | 16 straipsnio 3 dalis |
| 14a straipsnio 1 dalis | 15 straipsnio 3 dalis | 17 straipsnio 1 dalis |
| 14a straipsnio 2 dalis | 15 straipsnio 1 dalis | 17 straipsnio 2 dalis |
| 14a straipsnio 3 dalis | 16 straipsnis | 17 straipsnio 3 dalis |
| 14a straipsnio 4 dalis | 15 straipsnio 2 dalis | 17 straipsnio 4 dalis |
| 14a straipsnio 5 dalis | 17 straipsnis | 17 straipsnio 5 dalis |
| 15 straipsnis | — | — |
| — | — | 18 straipsnis |
| 16 straipsnis | 18 straipsnis | 19 straipsnis |
| I priedas | — | I priedo A dalies 1–5 punktai |
| — | — | I priedo A dalies 6 punktas |
| — | I priedas | I priedo B dalies 1–5 punktai |
| — | — | I priedo B dalies 6 punktas |
| II priedo A dalis | — | II priedo A dalis |
| II priedo B dalis | — | — |
| II priedo C dalis | — | II priedo B dalis |
| — | II priedas | III priedas |
| — | — | IV priedas |
| — | — | V priedas |

Reglamentas (EB) Nr. 443/2009

Reglamentas (ES) Nr. 510/2011

Šis reglamentas

1 straipsnio pirma pastraipa

1 straipsnio 1 dalis

1 straipsnio 1 dalis

1 straipsnio antra pastraipa

1 straipsnio 2 dalis

1 straipsnio 2 dalis

1 straipsnio trečia pastraipa

—

1 straipsnio 3 dalis

—

—

1 straipsnio 4 dalis

—

—

1 straipsnio 5 dalis

—

—

1 straipsnio 6 dalis

—

—

1 straipsnio 7 dalis

2 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 4 dalis

2 straipsnio 4 dalis

2 straipsnio 4 dalis

3 straipsnio 1 dalies įvadinis sakinys

3 straipsnio 1 dalies įvadinis sakinys

3 straipsnio 1 dalies įvadinis sakinys

3 straipsnio 1 dalies a ir b punktai

3 straipsnio 1 dalies a ir b punktai

3 straipsnio 1 dalies a ir b punktai

—

3 straipsnio 1 dalies c, d ir e punktai

3 straipsnio 1 dalies c, d ir e punktai

3 straipsnio 1 dalies c ir d punktai

3 straipsnio 1 dalies f ir g punktai

3 straipsnio 1 dalies f ir g punktai

3 straipsnio 1 dalies f punktas

3 straipsnio 1 dalies h punktas

3 straipsnio 1 dalies h punktai

3 straipsnio 1 dalies e punktas

3 straipsnio 1 dalies j punktas

3 straipsnio 1 dalies i punktas

3 straipsnio 1 dalies g punktas

3 straipsnio 1 dalies i punktas

3 straipsnio 1 dalies j punktas

—

—

3 straipsnio 1 dalies k, l ir m punktai

3 straipsnio 1 dalies k punktas

3 straipsnio 1 dalies n punktas

3 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio pirma pastraipa

4 straipsnio pirma pastraipa

4 straipsnio 1 dalies įžanginė frazė ir a ir b punktai

—

—

4 straipsnio 1 dalies c punktas

—

4 straipsnio antra pastraipa

4 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio antra pastraipa

4 straipsnio trečia pastraipa

4 straipsnio 3 dalis

5 straipsnis

5 straipsnis

—

5a straipsnis

—

5 straipsnis

6 straipsnis

6 straipsnis

—

7 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktai

7 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktai

6 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktai

—

—

6 straipsnio 2 dalies d punktas

7 straipsnio 3 dalis

7 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio 3 dalis

7 straipsnio 4 dalis

7 straipsnio 4 dalis

6 straipsnio 4 dalis

7 straipsnio 5 dalis

7 straipsnio 5 dalis

6 straipsnio 5 dalis

7 straipsnio 6 dalis

7 straipsnio 6 dalis

6 straipsnio 6 dalis

7 straipsnio 7 dalis

7 straipsnio 7 dalis

6 straipsnio 7 dalis

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 3 dalis

7 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 4 dalies pirma ir antra pastraipos

8 straipsnio 4 dalies pirma ir antra pastraipos

7 straipsnio 4 dalies pirma ir antra pastraipos

8 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa

8 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa

7 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa

8 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa

8 straipsnio 5 dalis

7 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa

8 straipsnio 5 dalies antra pastraipa

8 straipsnio 6 dalis

7 straipsnio 5 dalies antra pastraipa

8 straipsnio 6 dalis

8 straipsnio 7 dalis

—

8 straipsnio 7 dalis

8 straipsnio 8 dalis

7 straipsnio 6 dalies pirma pastraipa

—

—

7 straipsnio 6 dalies antra pastraipa

8 straipsnio 8 dalis

—

—

8 straipsnio 9 dalies pirma pastraipa

8 straipsnio 9 dalies pirma pastraipa

7 straipsnio 7 dalis

8 straipsnio 9 dalies antra pastraipa

8 straipsnio 9 dalies antra pastraipa

7 straipsnio 8 dalis

—

—

7 straipsnio 9 dalis

—

—

7 straipsnio 10 dalis

—

8 straipsnio 10 dalis

7 straipsnio 11 dalis

9 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įvadinis sakinys

9 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įvadinis sakinys

8 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirma dalis

9 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punktas

9 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punktas

—

9 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punktas

9 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punktas

8 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos antra dalis

9 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

9 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

8 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

9 straipsnio 3 dalis

9 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 3 dalis

9 straipsnio 4 dalis

9 straipsnio 4 dalis

8 straipsnio 4 dalis

10 straipsnio 1 dalies įvadinis sakinys

10 straipsnio 1 dalies įvadinis sakinys

9 straipsnio 1 dalies įvadinis sakinys

10 straipsnio 1 dalies a–e punktai

10 straipsnio 1 dalies a–e punktai

9 straipsnio 1 dalies a–e punktai

—

—

9 straipsnio 1 dalies f punktas

10 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio 2 dalis

—

—

9 straipsnio 3 dalis

11 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 1 dalis

10 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 3 dalis

11 straipsnio 3 dalis

10 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa

—

—

10 straipsnio 3 dalies antra pastraipa

11 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa

—

10 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa

11 straipsnio 4 dalies antros pastraipos įvadinis sakinys

—

10 straipsnio 4 dalies antros pastraipos įvadinis sakinys

11 straipsnio 4 dalies antros pastraipos a punktas

—

10 straipsnio 4 dalies antros pastraipos a punktas

11 straipsnio 4 dalies antros pastraipos b punktas

—

—

11 straipsnio 4 dalies antros pastraipos c punktas

—

10 straipsnio 4 dalies antros pastraipos b punktas

—

—

10 straipsnio 4 dalies antros pastraipos c punktas

11 straipsnio 4 dalies trečia ir ketvirta pastraipos

—

10 straipsnio 4 dalies trečia ir ketvirta pastraipos

11 straipsnio 5 dalis

11 straipsnio 4 dalis

10 straipsnio 5 dalis

11 straipsnio 6 dalis

11 straipsnio 5 dalis

10 straipsnio 6 dalis

11 straipsnio 7 dalis

11 straipsnio 6 dalis

10 straipsnio 7 dalis

11 straipsnio 8 dalis

11 straipsnio 7 dalis

10 straipsnio 8 dalis

11 straipsnio 9 dalis

11 straipsnio 8 dalis

10 straipsnio 9 dalis

12 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

12 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

11 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

12 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

—

11 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

12 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

12 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

11 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

—

—

11 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa

12 straipsnio 2 dalis

12 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalies įžanginės frazės a, b ir c punktai bei d punkto pirma dalis

—

—

11 straipsnio 2 dalies d punkto paskutinė dalis

12 straipsnio 3 dalis

12 straipsnio 3 dalis

11 straipsnio 3 dalis

12 straipsnio 4 dalis

12 straipsnio 4 dalis

11 straipsnio 4 dalis

—

—

12 straipsnis

—

—

13 straipsnis

13 straipsnio 1 dalis

—

—

—

13 straipsnio 1 dalis

—

—

—

14 straipsnio pavadinimas

—

—

14 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos įvadinis sakinys

13 straipsnio 2 dalies pirma ir antra pastraipos

—

14 straipsnio 1 dalies a punktas

—

13 straipsnio 5 dalis

14 straipsnio 1 dalies b punktas

14 straipsnio 1 dalies c ir d punktai

13 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa

13 straipsnio 5 dalis

14 straipsnio 2 dalis

—

—

15 straipsnio 1 dalis

—

—

15 straipsnio 2 dalis

—

—

15 straipsnio 3 dalis

—

13 straipsnio 2 dalis

—

—

—

15 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa

13 straipsnio 3 dalis

13 straipsnio 6 dalies pirma pastraipa

15 straipsnio 4 dalies antra pastraipa

—

13 straipsnio 4 dalis

—

13 straipsnio 4 dalis

13 straipsnio 6 dalies antra pastraipa

—

13 straipsnio 5 dalis

—

—

13 straipsnio 6 dalis

13 straipsnio 3 dalis

—

—

—

15 straipsnio 5 dalis

—

—

15 straipsnio 6 dalis

13 straipsnio 7 dalies pirma pastraipa

13 straipsnio 6 dalies trečia pastraipa

15 straipsnio 7 dalis

13 straipsnio 7 dalies antra pastraipa

13 straipsnio 6 dalies ketvirta pastraipa

15 straipsnio 8 dalis

14 straipsnio 1 dalis

14 straipsnio 1 dalis

16 straipsnio 1 dalis

14 straipsnio 2 dalis

14 straipsnio 2 dalis

16 straipsnio 2 dalis

14 straipsnio 3 dalis

14 straipsnio 2a dalis

16 straipsnio 3 dalis

14a straipsnio 1 dalis

15 straipsnio 3 dalis

17 straipsnio 1 dalis

14a straipsnio 2 dalis

15 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 2 dalis

14a straipsnio 3 dalis

16 straipsnis

17 straipsnio 3 dalis

14a straipsnio 4 dalis

15 straipsnio 2 dalis

17 straipsnio 4 dalis

14a straipsnio 5 dalis

17 straipsnis

17 straipsnio 5 dalis

15 straipsnis

—

—

—

—

18 straipsnis

16 straipsnis

18 straipsnis

19 straipsnis

I priedas

—

I priedo A dalies 1–5 punktai

—

—

I priedo A dalies 6 punktas

—

I priedas

I priedo B dalies 1–5 punktai

—

—

I priedo B dalies 6 punktas

II priedo A dalis

—

II priedo A dalis

II priedo B dalis

—

—

II priedo C dalis

—

II priedo B dalis

—

II priedas

III priedas

—

—

IV priedas

—

—

V priedas

---

| 2019 4 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 4 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/54

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2019/632

2019 m. balandžio 17 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 952/2013 siekiant pratęsti priemonių, kurios nėra Sąjungos muitinės kodekse numatytos elektroninės duomenų apdorojimo priemonės, taikymą pereinamuoju laikotarpiu

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 33 ir 207 straipsnius,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (2) (toliau – Kodeksas), visi informacijos mainai tarp muitinių tarpusavyje ir tarp ekonominės veiklos vykdytojų ir muitinių bei tokios informacijos saugojimas turi būti vykdomi naudojantis elektroninėmis duomenų apdorojimo priemonėmis; |
| --- | --- |

(1)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (2) (toliau – Kodeksas), visi informacijos mainai tarp muitinių tarpusavyje ir tarp ekonominės veiklos vykdytojų ir muitinių bei tokios informacijos saugojimas turi būti vykdomi naudojantis elektroninėmis duomenų apdorojimo priemonėmis;

| (2) | tačiau pereinamuoju laikotarpiu Kodeksu leidžiama naudoti jo 6 straipsnio 1 dalyje nurodytas informacijos mainų ir saugojimo priemones, kurios nėra elektroninės duomenų apdorojimo priemonės, tol, kol Kodekso nuostatoms taikyti būtinos elektroninės sistemos dar neveikia. Tas pereinamasis laikotarpis turi baigtis ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(2)

tačiau pereinamuoju laikotarpiu Kodeksu leidžiama naudoti jo 6 straipsnio 1 dalyje nurodytas informacijos mainų ir saugojimo priemones, kurios nėra elektroninės duomenų apdorojimo priemonės, tol, kol Kodekso nuostatoms taikyti būtinos elektroninės sistemos dar neveikia. Tas pereinamasis laikotarpis turi baigtis ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d.;

| (3) | vadovaujantis Kodeksu, valstybės narės turi bendradarbiauti su Komisija kurdamos, prižiūrėdamos ir naudodamos elektronines sistemas, skirtas muitinės informacijos mainams vykdyti ir tai informacijai saugoti, o Komisija turi parengti darbo programą, susijusią su tų elektroninių sistemų kūrimu ir diegimu; |
| --- | --- |

(3)

vadovaujantis Kodeksu, valstybės narės turi bendradarbiauti su Komisija kurdamos, prižiūrėdamos ir naudodamos elektronines sistemas, skirtas muitinės informacijos mainams vykdyti ir tai informacijai saugoti, o Komisija turi parengti darbo programą, susijusią su tų elektroninių sistemų kūrimu ir diegimu;

| (4) | darbo programa buvo nustatyta Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2016/578 (3). Joje išvardyta 17 Kodekso taikymui būtinų elektroninių sistemų, kurias turi sukurti arba pačios valstybės narės (nacionaliniu lygmeniu valdomos sistemos (toliau – nacionalinės sistemos)), arba, glaudžiai bendradarbiaudamos, valstybės narės ir Komisija (Sąjungos lygmens sistemos, iš kurių kelias sudaro tiek Sąjungos, tiek nacionaliniai komponentai (toliau – visos Europos sistemos)); |
| --- | --- |

(4)

darbo programa buvo nustatyta Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2016/578 (3). Joje išvardyta 17 Kodekso taikymui būtinų elektroninių sistemų, kurias turi sukurti arba pačios valstybės narės (nacionaliniu lygmeniu valdomos sistemos (toliau – nacionalinės sistemos)), arba, glaudžiai bendradarbiaudamos, valstybės narės ir Komisija (Sąjungos lygmens sistemos, iš kurių kelias sudaro tiek Sąjungos, tiek nacionaliniai komponentai (toliau – visos Europos sistemos));

| (5) | darbo programoje nustatytas tų nacionalinių ir visos Europos sistemų įgyvendinimo planavimo tvarkaraštis; |
| --- | --- |

(5)

darbo programoje nustatytas tų nacionalinių ir visos Europos sistemų įgyvendinimo planavimo tvarkaraštis;

| (6) | perėjus prie visapusiško elektroninių sistemų naudojimo vykdant ekonominės veiklos vykdytojų ir muitinių, taip pat muitinių tarpusavio sąveiką bus sudarytos sąlygos iki galo įgyvendinti Kodekse numatytus supaprastinimus, kurie nulems geresnius informacijos mainus tarp subjektų, veiksmingesnę prekių atvežimo, tranzito ir išvežimo registraciją, centralizuotą muitinį įforminimą ir suderintus muitinius tikrinimus visoje Sąjungos muitų teritorijoje, taip sumažinant administracines išlaidas, biurokratizmą, klaidas ir sukčiavimą pildant muitinės deklaracijas bei palankiausios įvežimo vietos paieškos atvejus; |
| --- | --- |

(6)

perėjus prie visapusiško elektroninių sistemų naudojimo vykdant ekonominės veiklos vykdytojų ir muitinių, taip pat muitinių tarpusavio sąveiką bus sudarytos sąlygos iki galo įgyvendinti Kodekse numatytus supaprastinimus, kurie nulems geresnius informacijos mainus tarp subjektų, veiksmingesnę prekių atvežimo, tranzito ir išvežimo registraciją, centralizuotą muitinį įforminimą ir suderintus muitinius tikrinimus visoje Sąjungos muitų teritorijoje, taip sumažinant administracines išlaidas, biurokratizmą, klaidas ir sukčiavimą pildant muitinės deklaracijas bei palankiausios įvežimo vietos paieškos atvejus;

| (7) | elektroninių sistemų diegimui reikia, kad Komisija ir valstybės narės suderintų duomenų elementus pagal tarptautiniu mastu pripažintus duomenų modelius, kaip reikalaujama Kodekse, atliktų investicijas tiek finansine, tiek laiko prasme ir tam tikrais atvejais visiškai perprogramuotų esamas elektronines sistemas. Valstybės narės skirtingai suplanavo tų elektroninių sistemų kūrimą, todėl tų sistemų diegimas Sąjungoje vyksta pagal skirtingus grafikus. Kadangi elektroninės sistemos yra tarpusavyje glaudžiai susijusios, svarbu jas diegti tinkama eilės tvarka. Taigi, vėluojant sukurti vieną sistemą, bus neišvengiamai vėluojama sukurti ir kitas sistemas. Kodeksas (su nustatyta galutine pereinamojo laikotarpio priemonių taikymo data – 2020 m. gruodžio 31 d.) buvo priimtas 2013 m., tačiau taisyklės, kuriomis jis papildomas ir įgyvendinamas, konkrečiai Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446 (4), Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447 (5) ir Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/341 (6), buvo paskelbtos tik 2015 m. ir 2016 m. Dėl to vėluojama parengti elektroninėms sistemoms kurti būtinas funkcines ir technines specifikacijas; |
| --- | --- |

(7)

elektroninių sistemų diegimui reikia, kad Komisija ir valstybės narės suderintų duomenų elementus pagal tarptautiniu mastu pripažintus duomenų modelius, kaip reikalaujama Kodekse, atliktų investicijas tiek finansine, tiek laiko prasme ir tam tikrais atvejais visiškai perprogramuotų esamas elektronines sistemas. Valstybės narės skirtingai suplanavo tų elektroninių sistemų kūrimą, todėl tų sistemų diegimas Sąjungoje vyksta pagal skirtingus grafikus. Kadangi elektroninės sistemos yra tarpusavyje glaudžiai susijusios, svarbu jas diegti tinkama eilės tvarka. Taigi, vėluojant sukurti vieną sistemą, bus neišvengiamai vėluojama sukurti ir kitas sistemas. Kodeksas (su nustatyta galutine pereinamojo laikotarpio priemonių taikymo data – 2020 m. gruodžio 31 d.) buvo priimtas 2013 m., tačiau taisyklės, kuriomis jis papildomas ir įgyvendinamas, konkrečiai Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446 (4), Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447 (5) ir Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/341 (6), buvo paskelbtos tik 2015 m. ir 2016 m. Dėl to vėluojama parengti elektroninėms sistemoms kurti būtinas funkcines ir technines specifikacijas;

| (8) | nors Kodekso 278 straipsnyje nustatytas bendras visų tame straipsnyje nurodytų sistemų diegimo terminas – 2020 m. gruodžio 31 d., ir nepaisant Sąjungos bei kai kurių valstybių narių pastangų biudžeto ir veiklos lygmenimis užbaigti darbą per nustatytą terminą, paaiškėjo, kad kai kurias sistemas iki tos datos pavyks įdiegti tik iš dalies. Tai reiškia, kad kai kurias buvusias sistemas reikės ir toliau naudoti po tos datos. Nesant teisės aktų dalinių pakeitimų, kuriais tas terminas būtų pratęstas, bendrovės ir muitinės negalės vykdyti savo prievolių ir atlikti teisinių pareigų, susijusių su muitinės operacijomis; |
| --- | --- |

(8)

nors Kodekso 278 straipsnyje nustatytas bendras visų tame straipsnyje nurodytų sistemų diegimo terminas – 2020 m. gruodžio 31 d., ir nepaisant Sąjungos bei kai kurių valstybių narių pastangų biudžeto ir veiklos lygmenimis užbaigti darbą per nustatytą terminą, paaiškėjo, kad kai kurias sistemas iki tos datos pavyks įdiegti tik iš dalies. Tai reiškia, kad kai kurias buvusias sistemas reikės ir toliau naudoti po tos datos. Nesant teisės aktų dalinių pakeitimų, kuriais tas terminas būtų pratęstas, bendrovės ir muitinės negalės vykdyti savo prievolių ir atlikti teisinių pareigų, susijusių su muitinės operacijomis;

| (9) | po 2020 m. gruodžio 31 d. darbas turėtų būti tęsiamas suskirsčius sistemas į tris grupes. Pirmąją grupę sudaro nacionalinės elektroninės sistemos, susijusios su pranešimais apie atvykimą, pateikimu, laikinojo saugojimo deklaracijomis ir prekių, įvežtų į Sąjungos muitų teritoriją, muitinės deklaracijomis (įskaitant specialiąsias procedūras, išskyrus laikinojo išvežimo perdirbti procedūrą), kurios turi būti patobulintos arba sukurtos taip, kad būtų atsižvelgta į tam tikrus Kodekso reikalavimus, pavyzdžiui, į tas sistemas įvestinų duomenų reikalavimų suderinimą. Antrąją grupę sudaro esamos elektroninės sistemos, kurias reikia patobulinti siekiant atsižvelgti į tam tikrus Kodekso reikalavimus, pavyzdžiui, į sistemas įvestinų duomenų reikalavimų suderinimą. Šią grupę sudaro trys visos Europos sistemos (sistema, naudojama įvežimo bendrajai deklaracijai, sistema išoriniam ir vidiniam tranzitui ir sistema, naudojama iš Sąjungos muitų teritorijos išvežamoms prekėms), taip pat nacionalinė eksporto sistema (įskaitant su eksportu susijusį nacionalinės specialiųjų procedūrų sistemos komponentą). Trečiąją grupę sudaro trys naujos visos Europos elektroninės sistemos (sistemos, susijusios su garantijomis, pateikiamomis dėl galinčių atsirasti arba atsiradusių skolų muitinei, prekių muitiniu statusu ir centralizuotu muitiniu įforminimu). Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija parengė išsamų tvarkaraštį, pagal kurį tos sistemos bus diegiamos iki 2025 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(9)

po 2020 m. gruodžio 31 d. darbas turėtų būti tęsiamas suskirsčius sistemas į tris grupes. Pirmąją grupę sudaro nacionalinės elektroninės sistemos, susijusios su pranešimais apie atvykimą, pateikimu, laikinojo saugojimo deklaracijomis ir prekių, įvežtų į Sąjungos muitų teritoriją, muitinės deklaracijomis (įskaitant specialiąsias procedūras, išskyrus laikinojo išvežimo perdirbti procedūrą), kurios turi būti patobulintos arba sukurtos taip, kad būtų atsižvelgta į tam tikrus Kodekso reikalavimus, pavyzdžiui, į tas sistemas įvestinų duomenų reikalavimų suderinimą. Antrąją grupę sudaro esamos elektroninės sistemos, kurias reikia patobulinti siekiant atsižvelgti į tam tikrus Kodekso reikalavimus, pavyzdžiui, į sistemas įvestinų duomenų reikalavimų suderinimą. Šią grupę sudaro trys visos Europos sistemos (sistema, naudojama įvežimo bendrajai deklaracijai, sistema išoriniam ir vidiniam tranzitui ir sistema, naudojama iš Sąjungos muitų teritorijos išvežamoms prekėms), taip pat nacionalinė eksporto sistema (įskaitant su eksportu susijusį nacionalinės specialiųjų procedūrų sistemos komponentą). Trečiąją grupę sudaro trys naujos visos Europos elektroninės sistemos (sistemos, susijusios su garantijomis, pateikiamomis dėl galinčių atsirasti arba atsiradusių skolų muitinei, prekių muitiniu statusu ir centralizuotu muitiniu įforminimu). Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija parengė išsamų tvarkaraštį, pagal kurį tos sistemos bus diegiamos iki 2025 m. pabaigos;

| (10) | laikantis naujo elektroninių sistemų kūrimo plano, Kodekse nustatytas laikotarpis, kuriuo informacijos mainų ir saugojimo priemonės, kurios nėra jo 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės duomenų apdorojimo priemonės, gali būti naudojamos pereinamuoju laikotarpiu, turėtų būti pratęstas: pirmosios grupės atveju – iki 2022 m., o antrosios ir trečiosios grupių atveju – iki 2025 m.; |
| --- | --- |

(10)

laikantis naujo elektroninių sistemų kūrimo plano, Kodekse nustatytas laikotarpis, kuriuo informacijos mainų ir saugojimo priemonės, kurios nėra jo 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės duomenų apdorojimo priemonės, gali būti naudojamos pereinamuoju laikotarpiu, turėtų būti pratęstas: pirmosios grupės atveju – iki 2022 m., o antrosios ir trečiosios grupių atveju – iki 2025 m.;

| (11) | diegiant kitas Kodeksui įgyvendinti būtinas sistemas turėtų toliau galioti bendra galutinė informacijos mainų ir saugojimo priemonių, kurios nėra jo 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės duomenų apdorojimo priemonės, naudojimo data – 2020 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(11)

diegiant kitas Kodeksui įgyvendinti būtinas sistemas turėtų toliau galioti bendra galutinė informacijos mainų ir saugojimo priemonių, kurios nėra jo 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės duomenų apdorojimo priemonės, naudojimo data – 2020 m. gruodžio 31 d.;

| (12) | siekdama Europos Parlamentui ir Tarybai sudaryti sąlygas stebėti visų elektroninių sistemų, būtinų Kodekso 278 straipsnyje nurodytoms nuostatoms taikyti, diegimą, Komisija turėtų reguliariai teikti ataskaitas apie padarytą pažangą ir tarpinių tikslų įgyvendinimą pagal suplanuotą tvarkaraštį. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų du kartus per metus Komisijai pateikti tinkamą informaciją. Kai visos elektroninės sistemos pradės veikti, Komisija turėtų įvertinti, ar tos sistemos atitinka savo paskirtį, atliekant tinkamumo patikrą, kuri turi būti pradėta per vienus metus nuo pirmosios tų sistemų veikimo dienos; |
| --- | --- |

(12)

siekdama Europos Parlamentui ir Tarybai sudaryti sąlygas stebėti visų elektroninių sistemų, būtinų Kodekso 278 straipsnyje nurodytoms nuostatoms taikyti, diegimą, Komisija turėtų reguliariai teikti ataskaitas apie padarytą pažangą ir tarpinių tikslų įgyvendinimą pagal suplanuotą tvarkaraštį. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų du kartus per metus Komisijai pateikti tinkamą informaciją. Kai visos elektroninės sistemos pradės veikti, Komisija turėtų įvertinti, ar tos sistemos atitinka savo paskirtį, atliekant tinkamumo patikrą, kuri turi būti pradėta per vienus metus nuo pirmosios tų sistemų veikimo dienos;

| (13) | todėl Kodeksas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(13)

todėl Kodeksas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 952/2013 daliniai pakeitimai

Reglamentas (ES) Nr. 952/2013 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 278 straipsnis pakeičiamas taip:

  „278 straipsnis
  Pereinamojo laikotarpio priemonės

  1.   Ne ilgiau kaip iki 2020 m. gruodžio 31 d. informacijos mainų ir saugojimo priemonės, kurios nėra 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės duomenų apdorojimo priemonės, gali būti naudojamos pereinamuoju laikotarpiu, kol dar neveikia Kodekso nuostatoms taikyti būtinos elektroninės sistemos, išskyrus šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytas sistemas.


  2.   Ne ilgiau kaip iki 2022 m. gruodžio 31 d. priemonės, kurios nėra 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės duomenų apdorojimo priemonės, gali būti naudojamos pereinamuoju laikotarpiu, kol dar neveikia elektroninės sistemos, kurios yra būtinos taikyti šioms Kodekso nuostatoms:






  a) | 133, 139, 145 ir 146 straipsniuose įtvirtintoms nuostatoms dėl pranešimo apie atvykimą, dėl pateikimo ir dėl laikinojo saugojimo deklaracijų ir |
| --- | --- | --- |

1.

278 straipsnis pakeičiamas taip:

„278 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

1.   Ne ilgiau kaip iki 2020 m. gruodžio 31 d. informacijos mainų ir saugojimo priemonės, kurios nėra 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės duomenų apdorojimo priemonės, gali būti naudojamos pereinamuoju laikotarpiu, kol dar neveikia Kodekso nuostatoms taikyti būtinos elektroninės sistemos, išskyrus šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytas sistemas.

2.   Ne ilgiau kaip iki 2022 m. gruodžio 31 d. priemonės, kurios nėra 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės duomenų apdorojimo priemonės, gali būti naudojamos pereinamuoju laikotarpiu, kol dar neveikia elektroninės sistemos, kurios yra būtinos taikyti šioms Kodekso nuostatoms:

a)

133, 139, 145 ir 146 straipsniuose įtvirtintoms nuostatoms dėl pranešimo apie atvykimą, dėl pateikimo ir dėl laikinojo saugojimo deklaracijų ir

| b) | 158, 162, 163, 166, 167, 170–174, 201, 240, 250, 254 ir 256 straipsniuose įtvirtintoms nuostatoms, susijusioms su prekių, įvežtų į Sąjungos muitų teritoriją, muitinės deklaracija. |
| --- | --- |

b)

158, 162, 163, 166, 167, 170–174, 201, 240, 250, 254 ir 256 straipsniuose įtvirtintoms nuostatoms, susijusioms su prekių, įvežtų į Sąjungos muitų teritoriją, muitinės deklaracija.

3.   Ne ilgiau kaip iki 2025 m. gruodžio 31 d. priemonės, kurios nėra 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės duomenų apdorojimo priemonės, gali būti naudojamos pereinamuoju laikotarpiu, kol dar neveikia elektroninės sistemos, kurios yra būtinos taikyti šioms Kodekso nuostatoms:

| a) | 89 straipsnio 2 dalies b punkte ir 89 straipsnio 6 dalyje įtvirtintoms nuostatoms dėl garantijų, pateikiamų dėl galinčių atsirasti arba atsiradusių skolų muitinei; |
| --- | --- |

a)

89 straipsnio 2 dalies b punkte ir 89 straipsnio 6 dalyje įtvirtintoms nuostatoms dėl garantijų, pateikiamų dėl galinčių atsirasti arba atsiradusių skolų muitinei;

| b) | 46, 47, 127, 128 ir 129 straipsniuose įtvirtintoms nuostatoms dėl įvežimo bendrųjų deklaracijų ir rizikos analizės; |
| --- | --- |

b)

46, 47, 127, 128 ir 129 straipsniuose įtvirtintoms nuostatoms dėl įvežimo bendrųjų deklaracijų ir rizikos analizės;

| c) | 153 straipsnio 2 dalyje įtvirtintoms nuostatoms dėl prekių muitinio statuso; |
| --- | --- |

c)

153 straipsnio 2 dalyje įtvirtintoms nuostatoms dėl prekių muitinio statuso;

| d) | 179 straipsnyje įtvirtintoms nuostatoms dėl centralizuoto muitinio įforminimo; |
| --- | --- |

d)

179 straipsnyje įtvirtintoms nuostatoms dėl centralizuoto muitinio įforminimo;

| e) | 210 straipsnio a punkte, 215 straipsnio 2 dalyje ir 226, 227, 233 ir 234 straipsniuose įtvirtintoms nuostatoms dėl tranzito ir |
| --- | --- |

e)

210 straipsnio a punkte, 215 straipsnio 2 dalyje ir 226, 227, 233 ir 234 straipsniuose įtvirtintoms nuostatoms dėl tranzito ir

| f) | 258, 259, 263, 267, 269, 270, 271, 272, 274 ir 275 straipsniuose įtvirtintoms nuostatoms dėl laikinojo išvežimo perdirbti, išankstinių išvežimo deklaracijų, prekių išvežimo formalumų, Sąjungos prekių eksporto, ne Sąjungos prekių reeksporto ir prekių, išvežamų iš Sąjungos muitų teritorijos, išvežimo bendrųjų deklaracijų.“; |
| --- | --- |

f)

258, 259, 263, 267, 269, 270, 271, 272, 274 ir 275 straipsniuose įtvirtintoms nuostatoms dėl laikinojo išvežimo perdirbti, išankstinių išvežimo deklaracijų, prekių išvežimo formalumų, Sąjungos prekių eksporto, ne Sąjungos prekių reeksporto ir prekių, išvežamų iš Sąjungos muitų teritorijos, išvežimo bendrųjų deklaracijų.“;

| 2. | Įterpiamas šis straipsnis:

  „278a straipsnis
  Ataskaitų teikimo pareigos

  1.   Ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d., o po to – kasmet iki dienos, kurią 278 straipsnyje nurodytos elektroninės sistemos, pradės veikti visu pajėgumu, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia metinę tų elektroninių sistemų kūrimo pažangos ataskaitą.


  2.   Metinėje ataskaitoje įvertinama Komisijos ir valstybių narių pažanga kuriant kiekvieną elektroninę sistemą, ypač atsižvelgiant į šiuos orientyrus:






  a) | elektroninės sistemos išorės komunikacijos techninių specifikacijų paskelbimo datą; |
| --- | --- | --- |

2.

Įterpiamas šis straipsnis:

„278a straipsnis

Ataskaitų teikimo pareigos

1.   Ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d., o po to – kasmet iki dienos, kurią 278 straipsnyje nurodytos elektroninės sistemos, pradės veikti visu pajėgumu, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia metinę tų elektroninių sistemų kūrimo pažangos ataskaitą.

2.   Metinėje ataskaitoje įvertinama Komisijos ir valstybių narių pažanga kuriant kiekvieną elektroninę sistemą, ypač atsižvelgiant į šiuos orientyrus:

a)

elektroninės sistemos išorės komunikacijos techninių specifikacijų paskelbimo datą;

| b) | atitikties testų, vykdomų su ekonominės veiklos vykdytojais, laikotarpį ir |
| --- | --- |

b)

atitikties testų, vykdomų su ekonominės veiklos vykdytojais, laikotarpį ir

| c) | numatytas ir faktines elektroninių sistemų įdiegimo datas. |
| --- | --- |

c)

numatytas ir faktines elektroninių sistemų įdiegimo datas.

3.   Jei, atlikus įvertinimą, paaiškėja, kad pažanga nepatenkinama, ataskaitoje taip pat aprašomi rizikos mažinimo veiksmai, kurių reikia imtis siekiant užtikrinti elektroninių sistemų įdiegimą iki taikomo pereinamojo laikotarpio pabaigos.

4.   Valstybės narės du kartus per metus pateikia Komisijai atnaujintą savo pažangos kuriant ir diegiant elektronines sistemas lentelę. Komisija skelbia tokią atnaujintą informaciją savo interneto svetainėje.“;

| 3. | 279 straipsnis pakeičiamas taip:

  „279 straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas
  Komisijai pagal 284 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos duomenų mainų ir saugojimo taisyklės, esant 278 straipsnyje nurodytiems atvejams.“ |
| --- | --- |

3.

279 straipsnis pakeičiamas taip:

„279 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Komisijai pagal 284 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos duomenų mainų ir saugojimo taisyklės, esant 278 straipsnyje nurodytiems atvejams.“

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2019 m. balandžio 17 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

A. TAJANI

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  2019 m. kovo 13 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2019 m. balandžio 9 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  
  2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

2

(3)  
  2016 m. balandžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/578, kuriuo nustatoma darbo programa, susijusi su Sąjungos muitinės kodekse numatytų elektroninių sistemų kūrimu ir diegimu (OL L 99, 2016 4 15, p. 6).

3

(4)  
  2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013 papildomas išsamiomis taisyklėmis, kuriomis patikslinamos kai kurios Sąjungos muitinės kodekso nuostatos (OL L 343, 2015 12 29, p. 1).

4

(5)  
  2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės (OL L 343, 2015 12 29, p. 558).

5

(6)  
  2015 m. gruodžio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/341, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013 papildomas tam tikrų Sąjungos muitinės kodekso nuostatų taikymo pereinamuoju laikotarpiu, kol bus įdiegtos tam tikros elektroninės sistemos, taisyklėmis ir iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446 (OL L 69, 2016 3 15, p. 1).

6

---

Bendras Europos Parlamento ir Tarybos pareiškimas

Europos Parlamentas ir Taryba teigiamai vertina Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 26/2018 „Keli vėlavimai įgyvendinti muitinės IT sistemas: kas buvo ne taip?“ ir kitas neseniai paskelbtas ataskaitas muitinės klausimais, kuriose teisės aktų leidėjams pateikta geresnė priežasčių, dėl kurių vėluojama įgyvendinti IT sistemas, būtinas muitinės operacijoms ES gerinti, apžvalga.

Europos Parlamentas ir Taryba mano, kad bet koks būsimas Europos Audito Rūmų auditas, kuriame vertinamos Komisijos pagal Sąjungos muitinės kodekso 278a straipsnį parengtos ataskaitos, galėtų padėti išvengti tolesnių vėlavimų.

Europos Parlamentas ir Taryba ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai atsižvelgti į tokius auditus.

---

DIREKTYVOS

| 2019 4 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 4 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/59

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2019/633

2019 m. balandžio 17 d.

dėl įmonių vienų kitoms taikomos nesąžiningos prekybos praktikos žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje reikšmingas žemės ūkio ir maisto produktų tiekėjų ir pirkėjų derybinės galios disbalansas yra dažnas reiškinys. Tikėtina, kad toks derybinės galios disbalansas gali lemti nesąžiningos prekybos praktiką, kai didesni ir daugiau galios turintys prekybos partneriai siekia nustatyti tam tikrą sau naudingą praktiką ar sutartines sąlygas prekybos sandoriuose. Tokia praktika, pavyzdžiui, gali būti labai nukrypstama nuo tinkamo verslo elgesio, ji gali prieštarauti sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principams ir gali būti vieno prekybos partnerio vienašališkai primetama kitam, gali būti primetamas nepagrįstas ir neproporcingas vieno prekybos partnerio ekonominės rizikos perkėlimas kitam, arba gali būti vienam prekybos partneriui primetamos itin neproporcingos teisės ir pareigos. Tam tikra praktika gali būti akivaizdžiai nesąžininga, net jei abi šalys jai pritaria. Kad tokios praktikos, kuri gali daryti neigiamą poveikį žemės ūkio bendruomenės gyvenimo lygiui, atvejų būtų kuo mažiau, reikėtų nustatyti apsaugos nuo nesąžiningos prekybos praktikos minimalųjį Sąjungos standartą. Šioje direktyvoje numatytas minimalaus suderinimo metodas leidžia valstybėms narėms priimti ar toliau taikyti nacionalines taisykles, kurios taikomos ne vien šioje direktyvoje išvardytai nesąžiningos prekybos praktikai; |
| --- | --- |

(1)

žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje reikšmingas žemės ūkio ir maisto produktų tiekėjų ir pirkėjų derybinės galios disbalansas yra dažnas reiškinys. Tikėtina, kad toks derybinės galios disbalansas gali lemti nesąžiningos prekybos praktiką, kai didesni ir daugiau galios turintys prekybos partneriai siekia nustatyti tam tikrą sau naudingą praktiką ar sutartines sąlygas prekybos sandoriuose. Tokia praktika, pavyzdžiui, gali būti labai nukrypstama nuo tinkamo verslo elgesio, ji gali prieštarauti sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principams ir gali būti vieno prekybos partnerio vienašališkai primetama kitam, gali būti primetamas nepagrįstas ir neproporcingas vieno prekybos partnerio ekonominės rizikos perkėlimas kitam, arba gali būti vienam prekybos partneriui primetamos itin neproporcingos teisės ir pareigos. Tam tikra praktika gali būti akivaizdžiai nesąžininga, net jei abi šalys jai pritaria. Kad tokios praktikos, kuri gali daryti neigiamą poveikį žemės ūkio bendruomenės gyvenimo lygiui, atvejų būtų kuo mažiau, reikėtų nustatyti apsaugos nuo nesąžiningos prekybos praktikos minimalųjį Sąjungos standartą. Šioje direktyvoje numatytas minimalaus suderinimo metodas leidžia valstybėms narėms priimti ar toliau taikyti nacionalines taisykles, kurios taikomos ne vien šioje direktyvoje išvardytai nesąžiningos prekybos praktikai;

| (2) | nuo 2009 m. trijuose Komisijos leidiniuose (2009 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatas dėl veiksmingesnės Europos maisto produktų tiekimo grandinės, 2014 m. liepos 15 d. Komisijos komunikatas „Kova su nesąžiningos prekybos praktika įmonių tarpusavio maisto produktų tiekimo grandinėje“, ir 2016 m. sausio 29 d. Komisijos ataskaita dėl nesąžiningos įmonių tarpusavio prekybos praktikos maisto tiekimo grandinėje) daug dėmesio skirta maisto produktų tiekimo grandinės veikimui, įskaitant nesąžiningos prekybos praktiką. Komisija pasiūlė pageidautinų elementų, kurie turėtų būti įtraukti į nacionalines ir savanoriškas nesąžiningos prekybos praktikos maisto produktų tiekimo grandinėje valdymo sistemas. Ne visi šie elementai buvo įtraukti į valstybių narių teisinę sistemą ar savanoriškas valdymo sistemas, todėl tokios praktikos atvejai tebėra Sąjungoje vykstančių politinių diskusijų objektas; |
| --- | --- |

(2)

nuo 2009 m. trijuose Komisijos leidiniuose (2009 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatas dėl veiksmingesnės Europos maisto produktų tiekimo grandinės, 2014 m. liepos 15 d. Komisijos komunikatas „Kova su nesąžiningos prekybos praktika įmonių tarpusavio maisto produktų tiekimo grandinėje“, ir 2016 m. sausio 29 d. Komisijos ataskaita dėl nesąžiningos įmonių tarpusavio prekybos praktikos maisto tiekimo grandinėje) daug dėmesio skirta maisto produktų tiekimo grandinės veikimui, įskaitant nesąžiningos prekybos praktiką. Komisija pasiūlė pageidautinų elementų, kurie turėtų būti įtraukti į nacionalines ir savanoriškas nesąžiningos prekybos praktikos maisto produktų tiekimo grandinėje valdymo sistemas. Ne visi šie elementai buvo įtraukti į valstybių narių teisinę sistemą ar savanoriškas valdymo sistemas, todėl tokios praktikos atvejai tebėra Sąjungoje vykstančių politinių diskusijų objektas;

| (3) | 2011 m. Komisijos vadovaujamame Veiksmingesnės maisto produktų tiekimo grandinės aukšto lygio forume buvo pritarta vertikaliųjų santykių maisto produktų tiekimo grandinėje gerosios praktikos principams, dėl kurių susitarė organizacijos, atstovaujančios daugumai maisto produktų tiekimo grandinės veikloje dalyvaujančių vykdytojų. Šie principai tapo 2013 m. pradėtos iniciatyvos dėl Tiekimo grandinės pagrindu; |
| --- | --- |

(3)

2011 m. Komisijos vadovaujamame Veiksmingesnės maisto produktų tiekimo grandinės aukšto lygio forume buvo pritarta vertikaliųjų santykių maisto produktų tiekimo grandinėje gerosios praktikos principams, dėl kurių susitarė organizacijos, atstovaujančios daugumai maisto produktų tiekimo grandinės veikloje dalyvaujančių vykdytojų. Šie principai tapo 2013 m. pradėtos iniciatyvos dėl Tiekimo grandinės pagrindu;

| (4) | Europos Parlamentas savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliucijoje dėl nesąžiningos prekybos praktikos maisto tiekimo grandinėje (4) paprašė Komisijos pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos teisinės sistemos, kuria būtų užtikrinama apsauga nuo nesąžiningos prekybos praktikos. Taryba savo 2016 m. gruodžio 12 d. išvadose dėl ūkininkų padėties stiprinimo maisto tiekimo grandinėje ir kovos su nesąžininga prekybos praktika paprašė Komisijos laiku atlikti poveikio vertinimą, kad būtų galima pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos teisinės sistemos arba ne teisėkūros priemonių nesąžiningos prekybos praktikos problemai spręsti. Buvo surengtos atviros viešos konsultacijos ir tikslinės konsultacijos, kurioms pasibaigus Komisija parengė poveikio vertinimą. Be to, teisėkūros proceso metu Komisija pateikė informaciją, kuri įrodo, kad visoje produkcijos gamybos vertėje didžiausia dalis tenka stambiems veiklos vykdytojams; |
| --- | --- |

(4)

Europos Parlamentas savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliucijoje dėl nesąžiningos prekybos praktikos maisto tiekimo grandinėje (4) paprašė Komisijos pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos teisinės sistemos, kuria būtų užtikrinama apsauga nuo nesąžiningos prekybos praktikos. Taryba savo 2016 m. gruodžio 12 d. išvadose dėl ūkininkų padėties stiprinimo maisto tiekimo grandinėje ir kovos su nesąžininga prekybos praktika paprašė Komisijos laiku atlikti poveikio vertinimą, kad būtų galima pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos teisinės sistemos arba ne teisėkūros priemonių nesąžiningos prekybos praktikos problemai spręsti. Buvo surengtos atviros viešos konsultacijos ir tikslinės konsultacijos, kurioms pasibaigus Komisija parengė poveikio vertinimą. Be to, teisėkūros proceso metu Komisija pateikė informaciją, kuri įrodo, kad visoje produkcijos gamybos vertėje didžiausia dalis tenka stambiems veiklos vykdytojams;

| (5) | žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje – skirtinguose žemės ūkio ir maisto produktų gamybos, perdirbimo, rinkodaros, platinimo ir mažmeninės prekybos etapuose – veikia įvairūs veiklos vykdytojai. Ta grandinė yra bene svarbiausia priemonė, padedanti žemės ūkio ir maisto produktus tiekti „nuo ūkio iki stalo“. Tie veiklos vykdytojai prekiauja žemės ūkio ir maisto produktais, t. y. pirminiais žemės ūkio produktais, įskaitant žvejybos ir akvakultūros produktus, įtrauktais į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) I priedą, ir produktais, neįtrauktais į tą priedą, bet naudojamais maistui, perdirbus tame priede išvardytus produktus; |
| --- | --- |

(5)

žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje – skirtinguose žemės ūkio ir maisto produktų gamybos, perdirbimo, rinkodaros, platinimo ir mažmeninės prekybos etapuose – veikia įvairūs veiklos vykdytojai. Ta grandinė yra bene svarbiausia priemonė, padedanti žemės ūkio ir maisto produktus tiekti „nuo ūkio iki stalo“. Tie veiklos vykdytojai prekiauja žemės ūkio ir maisto produktais, t. y. pirminiais žemės ūkio produktais, įskaitant žvejybos ir akvakultūros produktus, įtrauktais į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) I priedą, ir produktais, neįtrauktais į tą priedą, bet naudojamais maistui, perdirbus tame priede išvardytus produktus;

| (6) | verslo rizika yra neatsiejama visos ekonominės veiklos dalis, tačiau žemės ūkio produktų gamybai būdingas itin didelis nepastovumas, nes ji priklauso nuo biologinių procesų ir oro sąlygų. Tą nepastovumą dar labiau didina tai, kad žemės ūkio ir maisto produktai yra daugiau ar mažiau gendantys ir sezoninio pobūdžio. Žemės ūkio politika tapo kur kas labiau orientuota į rinką nei anksčiau, todėl žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje veikiantiems veiklos vykdytojams apsauga nuo nesąžiningos prekybos praktikos tapo svarbesnė; |
| --- | --- |

(6)

verslo rizika yra neatsiejama visos ekonominės veiklos dalis, tačiau žemės ūkio produktų gamybai būdingas itin didelis nepastovumas, nes ji priklauso nuo biologinių procesų ir oro sąlygų. Tą nepastovumą dar labiau didina tai, kad žemės ūkio ir maisto produktai yra daugiau ar mažiau gendantys ir sezoninio pobūdžio. Žemės ūkio politika tapo kur kas labiau orientuota į rinką nei anksčiau, todėl žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje veikiantiems veiklos vykdytojams apsauga nuo nesąžiningos prekybos praktikos tapo svarbesnė;

| (7) | visų pirma, tokia nesąžiningos prekybos praktika gali daryti neigiamą poveikį žemės ūkio bendruomenės gyvenimo lygiui. Tas poveikis suprantamas kaip tiesioginis, nes jį kaip tiekėjai patiria žemės ūkio produktų gamintojai ir jų organizacijos, arba kaip netiesioginis, nes nesąžiningos prekybos praktikos žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje pasekmės perduodamos iš vienos grandies į kitą tokiu būdu, kuris daro neigiamą poveikį pirminiams gamintojams toje grandinėje; |
| --- | --- |

(7)

visų pirma, tokia nesąžiningos prekybos praktika gali daryti neigiamą poveikį žemės ūkio bendruomenės gyvenimo lygiui. Tas poveikis suprantamas kaip tiesioginis, nes jį kaip tiekėjai patiria žemės ūkio produktų gamintojai ir jų organizacijos, arba kaip netiesioginis, nes nesąžiningos prekybos praktikos žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje pasekmės perduodamos iš vienos grandies į kitą tokiu būdu, kuris daro neigiamą poveikį pirminiams gamintojams toje grandinėje;

| (8) | dauguma valstybių narių, tačiau ne visos, yra priėmusios specialias nacionalines taisykles, kad apsaugotų tiekėjus nuo įmonių vienų kitoms taikomos nesąžiningos prekybos praktikos žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje. Tais atvejais, kai yra galimybė remtis sutarčių teise arba savireguliavimo iniciatyvomis, baimė, kad skundo teikėjas sulauks komercinio pobūdžio atsakomųjų veiksmų, taip pat su tokios praktikos ginčijimu susijusi finansinė rizika riboja praktinę tokių teisių gynimo priemonių vertę. Todėl kai kurios valstybės narės, turinčios specialias apsaugos nuo nesąžiningos prekybos praktikos taisykles, įgalioja administracines institucijas užtikrinti tų taisyklių vykdymą. Vis dėlto valstybių narių taikomoms apsaugos nuo nesąžiningos prekybos praktikos taisyklėms – tiek, kiek jų yra – būdingi dideli skirtumai; |
| --- | --- |

(8)

dauguma valstybių narių, tačiau ne visos, yra priėmusios specialias nacionalines taisykles, kad apsaugotų tiekėjus nuo įmonių vienų kitoms taikomos nesąžiningos prekybos praktikos žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje. Tais atvejais, kai yra galimybė remtis sutarčių teise arba savireguliavimo iniciatyvomis, baimė, kad skundo teikėjas sulauks komercinio pobūdžio atsakomųjų veiksmų, taip pat su tokios praktikos ginčijimu susijusi finansinė rizika riboja praktinę tokių teisių gynimo priemonių vertę. Todėl kai kurios valstybės narės, turinčios specialias apsaugos nuo nesąžiningos prekybos praktikos taisykles, įgalioja administracines institucijas užtikrinti tų taisyklių vykdymą. Vis dėlto valstybių narių taikomoms apsaugos nuo nesąžiningos prekybos praktikos taisyklėms – tiek, kiek jų yra – būdingi dideli skirtumai;

| (9) | veiklos vykdytojų skaičius ir dydis įvairiuose žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinės etapuose skiriasi. Tikėtina, kad dėl derybinės galios skirtumų, kurie yra proporcingi tiekėjo ekonominei priklausomybei nuo pirkėjo, didesni veiklos vykdytojai primes mažesniems nesąžiningos prekybos praktiką. Dinamiškas požiūris, grindžiamas tiekėjo ir pirkėjo santykiniu dydžiu pagal metinę apyvartą, turėtų užtikrinti geresnę apsaugą nuo nesąžiningos prekybos praktikos tiems veiklos vykdytojams, kuriems jos labiausiai reikia. Nesąžiningos prekybos praktika žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje yra ypač žalinga mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ). Įmonės, kurios yra didesnės nei MVĮ, tačiau kurių metinė apyvarta neviršija 350 000 000 EUR, taip pat turėtų būti apsaugotos nuo nesąžiningos prekybos praktikos, kad būtų išvengta tokios praktikos padarinių perkėlimo žemės ūkio produktų gamintojams. Iš grandies į grandį perduodamas poveikis žemės ūkio produktų gamintojams yra ypač reikšmingas įmonių, kurių metinė apyvarta neviršija 350 000 000 EUR, atveju. Žemės ūkio ir maisto produktų, įskaitant perdirbtų produktų, tarpinių tiekėjų apsaugos užtikrinimas taip pat gali padėti išvengti prekybos srautų nukreipimo nuo perdirbtus produktus gaminančių žemės ūkio produktų gamintojų ir jų asociacijų į neapsaugotus tiekėjus; |
| --- | --- |

(9)

veiklos vykdytojų skaičius ir dydis įvairiuose žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinės etapuose skiriasi. Tikėtina, kad dėl derybinės galios skirtumų, kurie yra proporcingi tiekėjo ekonominei priklausomybei nuo pirkėjo, didesni veiklos vykdytojai primes mažesniems nesąžiningos prekybos praktiką. Dinamiškas požiūris, grindžiamas tiekėjo ir pirkėjo santykiniu dydžiu pagal metinę apyvartą, turėtų užtikrinti geresnę apsaugą nuo nesąžiningos prekybos praktikos tiems veiklos vykdytojams, kuriems jos labiausiai reikia. Nesąžiningos prekybos praktika žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje yra ypač žalinga mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ). Įmonės, kurios yra didesnės nei MVĮ, tačiau kurių metinė apyvarta neviršija 350 000 000 EUR, taip pat turėtų būti apsaugotos nuo nesąžiningos prekybos praktikos, kad būtų išvengta tokios praktikos padarinių perkėlimo žemės ūkio produktų gamintojams. Iš grandies į grandį perduodamas poveikis žemės ūkio produktų gamintojams yra ypač reikšmingas įmonių, kurių metinė apyvarta neviršija 350 000 000 EUR, atveju. Žemės ūkio ir maisto produktų, įskaitant perdirbtų produktų, tarpinių tiekėjų apsaugos užtikrinimas taip pat gali padėti išvengti prekybos srautų nukreipimo nuo perdirbtus produktus gaminančių žemės ūkio produktų gamintojų ir jų asociacijų į neapsaugotus tiekėjus;

| (10) | šioje direktyvoje numatyta apsauga turėtų būti naudinga žemės ūkio produktų gamintojams ir fiziniams ar juridiniams asmenims, tiekiantiems žemės ūkio ir maisto produktus, įskaitant gamintojų organizacijas, nesvarbu, ar jos pripažintos, ar ne, ir gamintojų organizacijų asociacijas, nesvarbu, ar jos pripažintos, ar ne, atsižvelgiant į jų santykinę derybinę galią. Tos gamintojų organizacijos ir gamintojų organizacijų asociacijos apima kooperatyvus. Tie gamintojai ir asmenys yra itin pažeidžiami nesąžiningos prekybos praktikos ir mažiausiai pajėgūs su ja kovoti nepatirdami neigiamo poveikio savo ekonominiam gyvybingumui. Kalbant apie tiekėjų, kurie turėtų būti apsaugoti pagal šią direktyvą, kategorijas, reikėtų pažymėti, kad reikšminga dalis ūkininkų sukurtų kooperatyvų yra įmonės, kurios yra didesnės nei MVĮ, tačiau kurių metinė apyvarta neviršija 350 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(10)

šioje direktyvoje numatyta apsauga turėtų būti naudinga žemės ūkio produktų gamintojams ir fiziniams ar juridiniams asmenims, tiekiantiems žemės ūkio ir maisto produktus, įskaitant gamintojų organizacijas, nesvarbu, ar jos pripažintos, ar ne, ir gamintojų organizacijų asociacijas, nesvarbu, ar jos pripažintos, ar ne, atsižvelgiant į jų santykinę derybinę galią. Tos gamintojų organizacijos ir gamintojų organizacijų asociacijos apima kooperatyvus. Tie gamintojai ir asmenys yra itin pažeidžiami nesąžiningos prekybos praktikos ir mažiausiai pajėgūs su ja kovoti nepatirdami neigiamo poveikio savo ekonominiam gyvybingumui. Kalbant apie tiekėjų, kurie turėtų būti apsaugoti pagal šią direktyvą, kategorijas, reikėtų pažymėti, kad reikšminga dalis ūkininkų sukurtų kooperatyvų yra įmonės, kurios yra didesnės nei MVĮ, tačiau kurių metinė apyvarta neviršija 350 000 000 EUR;

| (11) | ši direktyva prekybos sandoriams turėtų būti taikoma neatsižvelgiant į tai, ar jie vykdomi tarp įmonių ar tarp įmonių ir valdžios institucijų, nes, kai valdžios institucijos perka žemės ūkio ir maisto produktus, joms turėtų būti taikomi tie patys standartai. Ši direktyva turėtų būti taikoma visoms valdžios institucijoms, veikiančioms kaip pirkėjai; |
| --- | --- |

(11)

ši direktyva prekybos sandoriams turėtų būti taikoma neatsižvelgiant į tai, ar jie vykdomi tarp įmonių ar tarp įmonių ir valdžios institucijų, nes, kai valdžios institucijos perka žemės ūkio ir maisto produktus, joms turėtų būti taikomi tie patys standartai. Ši direktyva turėtų būti taikoma visoms valdžios institucijoms, veikiančioms kaip pirkėjai;

| (12) | Sąjungos tiekėjai turėtų būti apsaugoti ne tik nuo nesąžiningos prekybos praktikos, kurią taiko pirkėjai, įsisteigę toje pačioje valstybėje narėje kaip ir tiekėjas arba kitoje valstybėje narėje nei tiekėjas, bet ir nuo nesąžiningos prekybos praktikos, kurią taiko už Sąjungos ribų įsisteigę pirkėjai. Tokia apsauga padėtų išvengti galimų nepageidaujamų padarinių, tokių kaip įsisteigimo vietos pasirinkimas priklausomai nuo taikytinų taisyklių. Už Sąjungos ribų įsisteigusiems tiekėjams, parduodantiems žemės ūkio ir maisto produktus į Sąjungą, taip pat turėtų būti taikoma apsauga nuo nesąžiningos prekybos praktikos. Tokie tiekėjai gali būti ne mažiau pažeidžiami nesąžiningos prekybos praktikos atveju; be to, apsaugos priemonių taikymas platesne apimtimi galėtų leisti išvengti netyčinio prekybos srautų nukreipimo į neapsaugotus tiekėjus, kuris pakenktų tiekėjų apsaugai Sąjungoje; |
| --- | --- |

(12)

Sąjungos tiekėjai turėtų būti apsaugoti ne tik nuo nesąžiningos prekybos praktikos, kurią taiko pirkėjai, įsisteigę toje pačioje valstybėje narėje kaip ir tiekėjas arba kitoje valstybėje narėje nei tiekėjas, bet ir nuo nesąžiningos prekybos praktikos, kurią taiko už Sąjungos ribų įsisteigę pirkėjai. Tokia apsauga padėtų išvengti galimų nepageidaujamų padarinių, tokių kaip įsisteigimo vietos pasirinkimas priklausomai nuo taikytinų taisyklių. Už Sąjungos ribų įsisteigusiems tiekėjams, parduodantiems žemės ūkio ir maisto produktus į Sąjungą, taip pat turėtų būti taikoma apsauga nuo nesąžiningos prekybos praktikos. Tokie tiekėjai gali būti ne mažiau pažeidžiami nesąžiningos prekybos praktikos atveju; be to, apsaugos priemonių taikymas platesne apimtimi galėtų leisti išvengti netyčinio prekybos srautų nukreipimo į neapsaugotus tiekėjus, kuris pakenktų tiekėjų apsaugai Sąjungoje;

| (13) | į šios direktyvos taikymo sritį turėtų būti įtrauktos tam tikros paslaugos, susijusios su žemės ūkio ir maisto produktų pardavimu; |
| --- | --- |

(13)

į šios direktyvos taikymo sritį turėtų būti įtrauktos tam tikros paslaugos, susijusios su žemės ūkio ir maisto produktų pardavimu;

| (14) | ši direktyva turėtų būti taikoma didesnių veiklos vykdytojų verslo elgesiui mažesnę derybinę galią turinčių veiklos vykdytojų atžvilgiu. Tinkamo santykinės derybinės galios suderinimo kriterijaus apytikrė išraiška yra skirtingų veiklos vykdytojų metinė apyvarta. Nors šis kriterijus yra tik apytikris, jis suteikia galimybę veiklos vykdytojams numatyti savo teises ir pareigas pagal šią direktyvą. Viršutinė apyvartos riba turėtų užkirsti kelią tam, kad apsauga būtų teikiama veiklos vykdytojams, kurie nėra pažeidžiami arba yra kur kas mažiau pažeidžiami nei mažesni jų partneriai ar konkurentai. Todėl šia direktyva nustatomos apyvarta grindžiamos veiklos vykdytojų kategorijos, kuriomis remiantis ir suteikiama apsauga; |
| --- | --- |

(14)

ši direktyva turėtų būti taikoma didesnių veiklos vykdytojų verslo elgesiui mažesnę derybinę galią turinčių veiklos vykdytojų atžvilgiu. Tinkamo santykinės derybinės galios suderinimo kriterijaus apytikrė išraiška yra skirtingų veiklos vykdytojų metinė apyvarta. Nors šis kriterijus yra tik apytikris, jis suteikia galimybę veiklos vykdytojams numatyti savo teises ir pareigas pagal šią direktyvą. Viršutinė apyvartos riba turėtų užkirsti kelią tam, kad apsauga būtų teikiama veiklos vykdytojams, kurie nėra pažeidžiami arba yra kur kas mažiau pažeidžiami nei mažesni jų partneriai ar konkurentai. Todėl šia direktyva nustatomos apyvarta grindžiamos veiklos vykdytojų kategorijos, kuriomis remiantis ir suteikiama apsauga;

| (15) | nesąžiningos prekybos praktikos atvejų gali pasitaikyti bet kuriame žemės ūkio ar maisto produkto pardavimo etape, prieš sudarant pardavimo sandorį, jo sudarymo metu arba jį sudarius, todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad ši direktyva tokios praktikos atvejais būtų taikoma bet kuriuo metu, kai jie pasitaiko; |
| --- | --- |

(15)

nesąžiningos prekybos praktikos atvejų gali pasitaikyti bet kuriame žemės ūkio ar maisto produkto pardavimo etape, prieš sudarant pardavimo sandorį, jo sudarymo metu arba jį sudarius, todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad ši direktyva tokios praktikos atvejais būtų taikoma bet kuriuo metu, kai jie pasitaiko;

| (16) | priimant sprendimą, ar konkretus prekybos praktikos atvejis laikomas nesąžiningu, svarbu sumažinti riziką, kad bus ribojamas sąžiningų ir efektyvumą užtikrinančių sutarčių, dėl kurių šalys susitarė, taikymas. Todėl tikslinga atskirti šalių sudarytose tiekimo sutartyse ar vėlesnėse sutartyse aiškiai ir nedviprasmiškai numatytą praktiką nuo praktikos, kuri pasitaiko, kai sandoris pradedamas vykdyti, iš anksto nesusitarus, kad būtų draudžiami tik vienašališki ir atgaline data daromi minėtų aiškių ir nedviprasmiškų tiekimo sutarties sąlygų pakeitimai. Vis dėlto tam tikra prekybos praktika laikoma nesąžininga vien dėl savo pobūdžio ir dėl to jos atžvilgiu neturėtų būti taikoma šalių laisvė sudaryti sutartis; |
| --- | --- |

(16)

priimant sprendimą, ar konkretus prekybos praktikos atvejis laikomas nesąžiningu, svarbu sumažinti riziką, kad bus ribojamas sąžiningų ir efektyvumą užtikrinančių sutarčių, dėl kurių šalys susitarė, taikymas. Todėl tikslinga atskirti šalių sudarytose tiekimo sutartyse ar vėlesnėse sutartyse aiškiai ir nedviprasmiškai numatytą praktiką nuo praktikos, kuri pasitaiko, kai sandoris pradedamas vykdyti, iš anksto nesusitarus, kad būtų draudžiami tik vienašališki ir atgaline data daromi minėtų aiškių ir nedviprasmiškų tiekimo sutarties sąlygų pakeitimai. Vis dėlto tam tikra prekybos praktika laikoma nesąžininga vien dėl savo pobūdžio ir dėl to jos atžvilgiu neturėtų būti taikoma šalių laisvė sudaryti sutartis;

| (17) | pavėluoti mokėjimai už žemės ūkio ir maisto produktus, įskaitant pavėluotus mokėjimus už greitai gendančius produktus, ir greitai gendančių produktų užsakymų staigus atšaukimas, nesuteikiant jokios kompensacijos, daro neigiamą poveikį tiekėjo ekonominiam gyvybingumui. Todėl tokia praktika turėtų būti draudžiama. Tokiomis aplinkybėmis šios direktyvos tikslais tikslinga numatyti greitai gendančių žemės ūkio ir maisto produktų apibrėžtį. Su maisto srities teise susijusiuose Sąjungos aktuose naudojamomis terminų apibrėžtimis siekiama kitokių tikslų, pavyzdžiui, sveikatos ir maisto saugos tikslų, todėl šios direktyvos tikslais jos nėra tinkamos. Produktas turėtų būti laikomas greitai gendančiu, jei galima tikėtis, kad jis taps netinkamu parduoti per 30 dienų nuo tiekėjo derliaus nuėmimo, gamybos arba perdirbimo paskutinio veiksmo, nepaisant to, ar produktas toliau perdirbamas po pardavimo ir ar po pardavimo produktas tvarkomas (naudojamas) laikantis kitų taisyklių, visų pirma maisto saugos taisyklių. Greitai gendantys produktai paprastai yra greitai sunaudojami ar parduodami. Mokėjimai už greitai gendančius produktus, atliekami vėliau nei po 30 dienų nuo jų pristatymo, 30 dienų nuo sutarto pristatymo laikotarpio pabaigos, kai produktai pristatomi reguliariai, arba 30 dienų nuo mokėtinos sumos nustatymo dienos, yra nesuderinami su sąžininga prekyba. Siekiant geriau apsaugoti ūkininkus ir jų likvidumą, kitų žemės ūkio ir maisto produktų tiekėjai neturėtų būti priversti laukti mokėjimo ilgiau nei 60 dienų nuo jų pristatymo dienos, 60 dienų nuo sutarto pristatymo laikotarpio pabaigos, kai produktai pristatomi reguliariai, arba 60 dienų nuo mokėtinos sumos nustatymo dienos.
  Tie apribojimai turėtų būti taikomi tik mokėjimams, susijusiems su žemės ūkio ir maisto produktų pardavimu, o ne kitiems mokėjimams, pavyzdžiui, kooperatyvo atliekamiems papildomiems mokėjimams jo nariams. Laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/7/ES (5), taip pat turėtų būti numatyta galimybė už sutartą pristatymo laikotarpį mokėtinos sumos nustatymo dieną šios direktyvos tikslais laikyti diena, kai sąskaita faktūra buvo išrašyta, arba diena, kai pirkėjas gavo sąskaitą faktūrą; |
| --- | --- |

(17)

pavėluoti mokėjimai už žemės ūkio ir maisto produktus, įskaitant pavėluotus mokėjimus už greitai gendančius produktus, ir greitai gendančių produktų užsakymų staigus atšaukimas, nesuteikiant jokios kompensacijos, daro neigiamą poveikį tiekėjo ekonominiam gyvybingumui. Todėl tokia praktika turėtų būti draudžiama. Tokiomis aplinkybėmis šios direktyvos tikslais tikslinga numatyti greitai gendančių žemės ūkio ir maisto produktų apibrėžtį. Su maisto srities teise susijusiuose Sąjungos aktuose naudojamomis terminų apibrėžtimis siekiama kitokių tikslų, pavyzdžiui, sveikatos ir maisto saugos tikslų, todėl šios direktyvos tikslais jos nėra tinkamos. Produktas turėtų būti laikomas greitai gendančiu, jei galima tikėtis, kad jis taps netinkamu parduoti per 30 dienų nuo tiekėjo derliaus nuėmimo, gamybos arba perdirbimo paskutinio veiksmo, nepaisant to, ar produktas toliau perdirbamas po pardavimo ir ar po pardavimo produktas tvarkomas (naudojamas) laikantis kitų taisyklių, visų pirma maisto saugos taisyklių. Greitai gendantys produktai paprastai yra greitai sunaudojami ar parduodami. Mokėjimai už greitai gendančius produktus, atliekami vėliau nei po 30 dienų nuo jų pristatymo, 30 dienų nuo sutarto pristatymo laikotarpio pabaigos, kai produktai pristatomi reguliariai, arba 30 dienų nuo mokėtinos sumos nustatymo dienos, yra nesuderinami su sąžininga prekyba. Siekiant geriau apsaugoti ūkininkus ir jų likvidumą, kitų žemės ūkio ir maisto produktų tiekėjai neturėtų būti priversti laukti mokėjimo ilgiau nei 60 dienų nuo jų pristatymo dienos, 60 dienų nuo sutarto pristatymo laikotarpio pabaigos, kai produktai pristatomi reguliariai, arba 60 dienų nuo mokėtinos sumos nustatymo dienos.

Tie apribojimai turėtų būti taikomi tik mokėjimams, susijusiems su žemės ūkio ir maisto produktų pardavimu, o ne kitiems mokėjimams, pavyzdžiui, kooperatyvo atliekamiems papildomiems mokėjimams jo nariams. Laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/7/ES (5), taip pat turėtų būti numatyta galimybė už sutartą pristatymo laikotarpį mokėtinos sumos nustatymo dieną šios direktyvos tikslais laikyti diena, kai sąskaita faktūra buvo išrašyta, arba diena, kai pirkėjas gavo sąskaitą faktūrą;

| (18) | Direktyvos 2011/7/ES nuostatų dėl mokėjimo terminų atžvilgiu šios direktyvos nuostatos dėl pavėluoto mokėjimo yra žemės ūkio ir maisto produktų sektoriui skirtos specialios taisyklės. Šioje direktyvoje nustatytos nuostatos dėl pavėluoto mokėjimo neturėtų daryti poveikio susitarimams dėl vertės pasidalijimo sąlygų, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 172a straipsnyje (6). Norint apsaugoti pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 23 straipsnį vykdomos mokykloms skirtos programos sklandų veikimą, šios direktyvos nuostatos dėl pavėluoto mokėjimo turėtų būti netaikomos pirkėjo (t. y. paramos paraiškų teikėjo) pagal mokykloms skirtą programą atliekamiems mokėjimams tiekėjui. Atsižvelgiant į tai, kad sveikatos priežiūros paslaugas teikiančioms valstybinėms įstaigoms tenka sunkus uždavinys nustatyti sveikatos priežiūros prioritetus tokiu būdu, kad atskirų pacientų poreikiai būtų suderinami su finansiniais ištekliais, šios nuostatos taip pat turėtų būti netaikomos sveikatos priežiūros paslaugas teikiančioms valstybinėms įstaigoms, kaip apibrėžta Direktyvos 2011/7/ES 4 straipsnio 4 dalies b punkte; |
| --- | --- |

(18)

Direktyvos 2011/7/ES nuostatų dėl mokėjimo terminų atžvilgiu šios direktyvos nuostatos dėl pavėluoto mokėjimo yra žemės ūkio ir maisto produktų sektoriui skirtos specialios taisyklės. Šioje direktyvoje nustatytos nuostatos dėl pavėluoto mokėjimo neturėtų daryti poveikio susitarimams dėl vertės pasidalijimo sąlygų, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 172a straipsnyje (6). Norint apsaugoti pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 23 straipsnį vykdomos mokykloms skirtos programos sklandų veikimą, šios direktyvos nuostatos dėl pavėluoto mokėjimo turėtų būti netaikomos pirkėjo (t. y. paramos paraiškų teikėjo) pagal mokykloms skirtą programą atliekamiems mokėjimams tiekėjui. Atsižvelgiant į tai, kad sveikatos priežiūros paslaugas teikiančioms valstybinėms įstaigoms tenka sunkus uždavinys nustatyti sveikatos priežiūros prioritetus tokiu būdu, kad atskirų pacientų poreikiai būtų suderinami su finansiniais ištekliais, šios nuostatos taip pat turėtų būti netaikomos sveikatos priežiūros paslaugas teikiančioms valstybinėms įstaigoms, kaip apibrėžta Direktyvos 2011/7/ES 4 straipsnio 4 dalies b punkte;

| (19) | vyno gamybai skirtos vynuogės ir misa turi ypatingų savybių, kadangi vynuogių derlius kasmet nuimamas tik labai ribotą laikotarpį, tačiau jos naudojamos gaminant vyną, kuris kai kuriais atvejais bus parduodamas tik po kelerių metų. Kad būtų atsižvelgta į tokią ypatingą padėtį, gamintojų organizacijos ir tarpšakinės organizacijos tradiciškai išplėtojo standartines tokių produktų tiekimui taikomas sutartis. Tokiose standartinėse sutartyse numatomi konkretūs mokėjimo terminai su numatytomis mokėjimo dalimis. Kadangi tomis standartinėmis sutartimis tiekėjai ir pirkėjai naudojasi siekiant įtvirtinti daugiamečius susitarimus, jomis ne tik užtikrinamas ilgalaikių prekybos santykių saugumas žemės ūkio produktų gamintojams, bet ir prisidedama prie tiekimo grandinės stabilumo. Tais atvejais, kai tokias standartines sutartis parengia pripažinta gamintojų organizacija, tarpšakinė organizacija ar gamintojų organizacijų asociacija, o valstybė narė iki 2019 m. sausio 1 d. pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 164 straipsnį (taikymo pratęsimas) yra nustačiusi, kad tokios sutartys yra privalomos, arba kai valstybė narė pratęsia standartinių sutarčių taikymą be jokių reikšmingų mokėjimo sąlygų pakeitimų, kurie būtų nepalankūs vynuogių ir misos tiekėjams, šios direktyvos nuostatos dėl pavėluotų mokėjimų neturėtų būti taikomos tokioms vyno gamybai skirtų vynuogių ir misos tiekėjų ir jų tiesioginių pirkėjų sutartims. Valstybės narės pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 164 straipsnio 6 dalį turi pranešti Komisijai apie pripažintų gamintojų organizacijų, tarpšakinių organizacijų ir gamintojų organizacijų asociacijų atitinkamus susitarimus; |
| --- | --- |

(19)

vyno gamybai skirtos vynuogės ir misa turi ypatingų savybių, kadangi vynuogių derlius kasmet nuimamas tik labai ribotą laikotarpį, tačiau jos naudojamos gaminant vyną, kuris kai kuriais atvejais bus parduodamas tik po kelerių metų. Kad būtų atsižvelgta į tokią ypatingą padėtį, gamintojų organizacijos ir tarpšakinės organizacijos tradiciškai išplėtojo standartines tokių produktų tiekimui taikomas sutartis. Tokiose standartinėse sutartyse numatomi konkretūs mokėjimo terminai su numatytomis mokėjimo dalimis. Kadangi tomis standartinėmis sutartimis tiekėjai ir pirkėjai naudojasi siekiant įtvirtinti daugiamečius susitarimus, jomis ne tik užtikrinamas ilgalaikių prekybos santykių saugumas žemės ūkio produktų gamintojams, bet ir prisidedama prie tiekimo grandinės stabilumo. Tais atvejais, kai tokias standartines sutartis parengia pripažinta gamintojų organizacija, tarpšakinė organizacija ar gamintojų organizacijų asociacija, o valstybė narė iki 2019 m. sausio 1 d. pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 164 straipsnį (taikymo pratęsimas) yra nustačiusi, kad tokios sutartys yra privalomos, arba kai valstybė narė pratęsia standartinių sutarčių taikymą be jokių reikšmingų mokėjimo sąlygų pakeitimų, kurie būtų nepalankūs vynuogių ir misos tiekėjams, šios direktyvos nuostatos dėl pavėluotų mokėjimų neturėtų būti taikomos tokioms vyno gamybai skirtų vynuogių ir misos tiekėjų ir jų tiesioginių pirkėjų sutartims. Valstybės narės pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 164 straipsnio 6 dalį turi pranešti Komisijai apie pripažintų gamintojų organizacijų, tarpšakinių organizacijų ir gamintojų organizacijų asociacijų atitinkamus susitarimus;

| (20) | pranešimai apie greitai gendančių produktų užsakymų atšaukimą likus mažiau nei 30 dienų turėtų būti laikomi nesąžiningais, nes tiekėjas neturėtų galimybės rasti alternatyvių tokių produktų realizavimo galimybių. Tačiau tam tikrų sektorių produktų atveju net trumpesni atšaukimo laikotarpiai gali palikti tiekėjams pakankamai laiko parduoti produktus kitur ar patiems juos panaudoti. Todėl valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė tinkamai pagrįstais atvejais tokiems sektoriams numatyti trumpesnius atšaukimo laikotarpius; |
| --- | --- |

(20)

pranešimai apie greitai gendančių produktų užsakymų atšaukimą likus mažiau nei 30 dienų turėtų būti laikomi nesąžiningais, nes tiekėjas neturėtų galimybės rasti alternatyvių tokių produktų realizavimo galimybių. Tačiau tam tikrų sektorių produktų atveju net trumpesni atšaukimo laikotarpiai gali palikti tiekėjams pakankamai laiko parduoti produktus kitur ar patiems juos panaudoti. Todėl valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė tinkamai pagrįstais atvejais tokiems sektoriams numatyti trumpesnius atšaukimo laikotarpius;

| (21) | stambesni pirkėjai neturėtų vienašališkai keisti sutartų sutarties sąlygų, pvz., išbraukti iš sąrašo produktų, kuriems taikoma tiekimo sutartis. Tačiau tai neturėtų būti taikoma tais atvejais, kai tiekėjo ir pirkėjo sutartyje konkrečiai nurodyta, kad būsimų užsakymų atveju pirkėjas gali nurodyti konkretų sandorio elementą vėlesniame etape. Tai galėtų būti susiję, pavyzdžiui, su užsakomais kiekiais. Tiekėjo ir pirkėjo sutartis nebūtinai sudaroma vienu momentu dėl visų sandorio aspektų; |
| --- | --- |

(21)

stambesni pirkėjai neturėtų vienašališkai keisti sutartų sutarties sąlygų, pvz., išbraukti iš sąrašo produktų, kuriems taikoma tiekimo sutartis. Tačiau tai neturėtų būti taikoma tais atvejais, kai tiekėjo ir pirkėjo sutartyje konkrečiai nurodyta, kad būsimų užsakymų atveju pirkėjas gali nurodyti konkretų sandorio elementą vėlesniame etape. Tai galėtų būti susiję, pavyzdžiui, su užsakomais kiekiais. Tiekėjo ir pirkėjo sutartis nebūtinai sudaroma vienu momentu dėl visų sandorio aspektų;

| (22) | žemės ūkio ir maisto produktų tiekėjai ir pirkėjai turėtų turėti galimybę laisvai derėtis dėl prekybos sandorių, įskaitant kainas. Tokios derybos taip pat apima mokėjimus už pirkėjo tiekėjui suteiktas paslaugas, pavyzdžiui, įtraukimą į sąrašus, rinkodarą ir pardavimo skatinimą. Tačiau jei pirkėjas ima iš tiekėjo mokesčius, nesusijusius su konkrečiu prekybos sandoriu, tai turėtų būti laikoma nesąžininga praktika ir draudžiama pagal šią direktyvą; |
| --- | --- |

(22)

žemės ūkio ir maisto produktų tiekėjai ir pirkėjai turėtų turėti galimybę laisvai derėtis dėl prekybos sandorių, įskaitant kainas. Tokios derybos taip pat apima mokėjimus už pirkėjo tiekėjui suteiktas paslaugas, pavyzdžiui, įtraukimą į sąrašus, rinkodarą ir pardavimo skatinimą. Tačiau jei pirkėjas ima iš tiekėjo mokesčius, nesusijusius su konkrečiu prekybos sandoriu, tai turėtų būti laikoma nesąžininga praktika ir draudžiama pagal šią direktyvą;

| (23) | nors neturėtų būti nustatyta pareiga naudotis rašytinėmis sutartimis, rašytinių sutarčių naudojimas žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje gali padėti išvengti tam tikros nesąžiningos prekybos praktikos. Todėl, siekiant apsaugoti tiekėjus nuo tokios nesąžiningos praktikos, tiekėjai arba jų asociacijos turėtų turėti teisę prašyti rašytinio tiekimo sutarties sąlygų patvirtinimo, kai dėl tų sąlygų jau yra susitarta. Tokiais atvejais pirkėjo atsisakymas raštu patvirtinti tiekimo sutarties sąlygas turėtų būti laikomas nesąžiningos prekybos praktika ir turėtų būti draudžiamas. Be to, valstybės narės galėtų nustatyti su ilgalaikių sutarčių sudarymu susijusią geriausią praktiką, ja dalintis ir ją skatinti, siekiant stiprinti gamintojų derybinę poziciją žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje; |
| --- | --- |

(23)

nors neturėtų būti nustatyta pareiga naudotis rašytinėmis sutartimis, rašytinių sutarčių naudojimas žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje gali padėti išvengti tam tikros nesąžiningos prekybos praktikos. Todėl, siekiant apsaugoti tiekėjus nuo tokios nesąžiningos praktikos, tiekėjai arba jų asociacijos turėtų turėti teisę prašyti rašytinio tiekimo sutarties sąlygų patvirtinimo, kai dėl tų sąlygų jau yra susitarta. Tokiais atvejais pirkėjo atsisakymas raštu patvirtinti tiekimo sutarties sąlygas turėtų būti laikomas nesąžiningos prekybos praktika ir turėtų būti draudžiamas. Be to, valstybės narės galėtų nustatyti su ilgalaikių sutarčių sudarymu susijusią geriausią praktiką, ja dalintis ir ją skatinti, siekiant stiprinti gamintojų derybinę poziciją žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje;

| (24) | šia direktyva nesuderinamos taisyklės dėl įrodinėjimo pareigos, kuri turi būti taikoma nacionalinių vykdymo užtikrinimo institucijų vykdomuose procesuose, taip pat nesuderinama tiekimo sutarčių apibrėžtis. Todėl taisyklės dėl įrodinėjimo pareigos ir tiekimo sutarčių apibrėžties yra nustatytos valstybių narių nacionalinėje teisėje; |
| --- | --- |

(24)

šia direktyva nesuderinamos taisyklės dėl įrodinėjimo pareigos, kuri turi būti taikoma nacionalinių vykdymo užtikrinimo institucijų vykdomuose procesuose, taip pat nesuderinama tiekimo sutarčių apibrėžtis. Todėl taisyklės dėl įrodinėjimo pareigos ir tiekimo sutarčių apibrėžties yra nustatytos valstybių narių nacionalinėje teisėje;

| (25) | pagal šią direktyvą tiekėjai turėtų turėti galimybę pateikti skundus dėl tam tikros nesąžiningos prekybos praktikos. Pirkėjų komercinio pobūdžio atsakomieji veiksmai tiekėjų, kurie naudojasi savo teisėmis, atžvilgiu arba grasinimas jų imtis, pvz., produktų išbraukimas iš sąrašų, užsakomų produktų kiekių sumažinimas ar tam tikrų paslaugų, kurias pirkėjas teikia tiekėjui, pavyzdžiui, tiekėjo produktų pardavimo skatinimo paslaugų, teikimo nutraukimas, turėtų būti draudžiami ir laikomi nesąžiningos prekybos praktika; |
| --- | --- |

(25)

pagal šią direktyvą tiekėjai turėtų turėti galimybę pateikti skundus dėl tam tikros nesąžiningos prekybos praktikos. Pirkėjų komercinio pobūdžio atsakomieji veiksmai tiekėjų, kurie naudojasi savo teisėmis, atžvilgiu arba grasinimas jų imtis, pvz., produktų išbraukimas iš sąrašų, užsakomų produktų kiekių sumažinimas ar tam tikrų paslaugų, kurias pirkėjas teikia tiekėjui, pavyzdžiui, tiekėjo produktų pardavimo skatinimo paslaugų, teikimo nutraukimas, turėtų būti draudžiami ir laikomi nesąžiningos prekybos praktika;

| (26) | žemės ūkio ir maisto produktų sandėliavimo, demonstravimo arba įtraukimo į sąrašus, arba tokių produktų tiekimo rinkai išlaidas įprastai padengia pirkėjas. Todėl pagal šią direktyvą turėtų būti draudžiama už tokias paslaugas imti iš tiekėjo mokestį, mokėtiną pirkėjui arba trečiajai šaliai, išskyrus atvejus, kai dėl mokesčio aiškiai ir nedviprasmiškai susitarta sudarant tiekimo sutartį arba vėlesnėje pirkėjo ir tiekėjo sutartyje. Kai dėl tokio mokesčio susitarta, jis turėtų būti grindžiamas objektyviais ir pagrįstais skaičiavimais; |
| --- | --- |

(26)

žemės ūkio ir maisto produktų sandėliavimo, demonstravimo arba įtraukimo į sąrašus, arba tokių produktų tiekimo rinkai išlaidas įprastai padengia pirkėjas. Todėl pagal šią direktyvą turėtų būti draudžiama už tokias paslaugas imti iš tiekėjo mokestį, mokėtiną pirkėjui arba trečiajai šaliai, išskyrus atvejus, kai dėl mokesčio aiškiai ir nedviprasmiškai susitarta sudarant tiekimo sutartį arba vėlesnėje pirkėjo ir tiekėjo sutartyje. Kai dėl tokio mokesčio susitarta, jis turėtų būti grindžiamas objektyviais ir pagrįstais skaičiavimais;

| (27) | tam, kad tiekėjo įnašai į žemės ūkio ir maisto produktų pardavimo skatinimo, rinkodaros ar reklamos išlaidas, įskaitant pardavimo skatinimo stendus parduotuvėse ir prekybos kampanijas, būtų laikomi sąžiningais, dėl jų turėtų būti aiškiai ir nedviprasmiškai susitarta sudarant tiekimo sutartį arba vėlesnėje pirkėjo ir tiekėjo sutartyje. Antraip jie pagal šią direktyvą turėtų būti draudžiami. Kai dėl tokių įnašų susitarta, jie turėtų būti grindžiami objektyviais ir pagrįstais skaičiavimais; |
| --- | --- |

(27)

tam, kad tiekėjo įnašai į žemės ūkio ir maisto produktų pardavimo skatinimo, rinkodaros ar reklamos išlaidas, įskaitant pardavimo skatinimo stendus parduotuvėse ir prekybos kampanijas, būtų laikomi sąžiningais, dėl jų turėtų būti aiškiai ir nedviprasmiškai susitarta sudarant tiekimo sutartį arba vėlesnėje pirkėjo ir tiekėjo sutartyje. Antraip jie pagal šią direktyvą turėtų būti draudžiami. Kai dėl tokių įnašų susitarta, jie turėtų būti grindžiami objektyviais ir pagrįstais skaičiavimais;

| (28) | kad būtų veiksmingai laikomasi šioje direktyvoje nustatytų draudimų, valstybės narės turėtų paskirti vykdymo užtikrinimo institucijas. Toms institucijoms turėtų būti suteikta galimybė veikti savo iniciatyva arba remiantis skundais, pateiktais šalių, nukentėjusių nuo nesąžiningos prekybos praktikos žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje, informatorių skundais ar anonimiškai pateiktais skundais. Vykdymo užtikrinimo institucija galėtų nustatyti, kad nėra pakankamo pagrindo imtis veiksmų dėl skundo. Administraciniai prioritetai taip pat galėtų būti tokios išvados pagrindu. Jei vykdymo užtikrinimo institucija nustato, kad negalės teikti prioriteto skundui, ji turėtų informuoti apie tai skundo teikėją ir nurodyti priežastis. Jei skundo teikėjas prašo, kad jo tapatybė nebūtų atskleista, nes bijo, kad jo atžvilgiu gali būti imtasi komercinių atsakomųjų veiksmų, valstybių narių vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų imtis tinkamų priemonių; |
| --- | --- |

(28)

kad būtų veiksmingai laikomasi šioje direktyvoje nustatytų draudimų, valstybės narės turėtų paskirti vykdymo užtikrinimo institucijas. Toms institucijoms turėtų būti suteikta galimybė veikti savo iniciatyva arba remiantis skundais, pateiktais šalių, nukentėjusių nuo nesąžiningos prekybos praktikos žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje, informatorių skundais ar anonimiškai pateiktais skundais. Vykdymo užtikrinimo institucija galėtų nustatyti, kad nėra pakankamo pagrindo imtis veiksmų dėl skundo. Administraciniai prioritetai taip pat galėtų būti tokios išvados pagrindu. Jei vykdymo užtikrinimo institucija nustato, kad negalės teikti prioriteto skundui, ji turėtų informuoti apie tai skundo teikėją ir nurodyti priežastis. Jei skundo teikėjas prašo, kad jo tapatybė nebūtų atskleista, nes bijo, kad jo atžvilgiu gali būti imtasi komercinių atsakomųjų veiksmų, valstybių narių vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų imtis tinkamų priemonių;

| (29) | jei valstybė narė turi daugiau nei vieną vykdymo užtikrinimo instituciją, ji turėtų paskirti bendrą informacinį punktą, kad palengvintų veiksmingą vykdymo užtikrinimo institucijų tarpusavio bendradarbiavimą ir jų bendradarbiavimą su Komisija; |
| --- | --- |

(29)

jei valstybė narė turi daugiau nei vieną vykdymo užtikrinimo instituciją, ji turėtų paskirti bendrą informacinį punktą, kad palengvintų veiksmingą vykdymo užtikrinimo institucijų tarpusavio bendradarbiavimą ir jų bendradarbiavimą su Komisija;

| (30) | tiekėjams gali būti lengviau teikti skundus savo valstybės narės vykdymo užtikrinimo institucijai, pvz., dėl kalbinių priežasčių. Tačiau vykdymo užtikrinimo tikslais galėtų būti veiksmingiau teikti skundą valstybės narės, kurioje pirkėjas yra įsisteigęs, vykdymo užtikrinimo institucijai. Tiekėjai turėtų turėti galimybę rinktis, kuriai institucijai jie teiks skundus; |
| --- | --- |

(30)

tiekėjams gali būti lengviau teikti skundus savo valstybės narės vykdymo užtikrinimo institucijai, pvz., dėl kalbinių priežasčių. Tačiau vykdymo užtikrinimo tikslais galėtų būti veiksmingiau teikti skundą valstybės narės, kurioje pirkėjas yra įsisteigęs, vykdymo užtikrinimo institucijai. Tiekėjai turėtų turėti galimybę rinktis, kuriai institucijai jie teiks skundus;

| (31) | gamintojų organizacijų, kitų tiekėjų organizacijų ir tokių organizacijų asociacijų, įskaitant atstovaujamąsias organizacijas, teikiami skundai gali padėti apsaugoti atskirų organizacijos narių, kurie mano, kad jiems daro poveikį nesąžiningos prekybos praktika, tapatybes. Kitos organizacijos, turinčios teisėtą interesą atstovauti tiekėjams, taip pat turėtų turėti teisę pateikti skundus tiekėjo prašymu ir vadovaudamosi to tiekėjo interesais, su sąlyga, kad tokios organizacijos yra nepriklausomi pelno nesiekiantys juridiniai asmenys. Todėl valstybių narių vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų turėti galimybę priimti ir nagrinėti tokių subjektų pateiktus skundus, kartu apsaugant pirkėjo procesines teises; |
| --- | --- |

(31)

gamintojų organizacijų, kitų tiekėjų organizacijų ir tokių organizacijų asociacijų, įskaitant atstovaujamąsias organizacijas, teikiami skundai gali padėti apsaugoti atskirų organizacijos narių, kurie mano, kad jiems daro poveikį nesąžiningos prekybos praktika, tapatybes. Kitos organizacijos, turinčios teisėtą interesą atstovauti tiekėjams, taip pat turėtų turėti teisę pateikti skundus tiekėjo prašymu ir vadovaudamosi to tiekėjo interesais, su sąlyga, kad tokios organizacijos yra nepriklausomi pelno nesiekiantys juridiniai asmenys. Todėl valstybių narių vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų turėti galimybę priimti ir nagrinėti tokių subjektų pateiktus skundus, kartu apsaugant pirkėjo procesines teises;

| (32) | siekiant užtikrinti veiksmingą nesąžiningos prekybos praktikos draudimo įgyvendinimą, paskirtosios vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų turėti reikiamus išteklius ir ekspertines žinias; |
| --- | --- |

(32)

siekiant užtikrinti veiksmingą nesąžiningos prekybos praktikos draudimo įgyvendinimą, paskirtosios vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų turėti reikiamus išteklius ir ekspertines žinias;

| (33) | valstybių narių vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų turėti reikiamus įgaliojimus ir ekspertinių žinių, kad galėtų vykdyti tyrimus. Įgaliojimų suteikimas toms institucijoms nereiškia, kad jos privalo naudotis tais įgaliojimais kiekvieno jų vykdomo tyrimo atveju. Vykdymo užtikrinimo institucijų įgaliojimai turėtų, pavyzdžiui, sudaryti joms sąlygas veiksmingai rinkti faktinę informaciją, ir vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų turėti įgaliojimus, kai taikytina, nurodyti nutraukti draudžiamą praktiką; |
| --- | --- |

(33)

valstybių narių vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų turėti reikiamus įgaliojimus ir ekspertinių žinių, kad galėtų vykdyti tyrimus. Įgaliojimų suteikimas toms institucijoms nereiškia, kad jos privalo naudotis tais įgaliojimais kiekvieno jų vykdomo tyrimo atveju. Vykdymo užtikrinimo institucijų įgaliojimai turėtų, pavyzdžiui, sudaryti joms sąlygas veiksmingai rinkti faktinę informaciją, ir vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų turėti įgaliojimus, kai taikytina, nurodyti nutraukti draudžiamą praktiką;

| (34) | atgrasomosios priemonės, tokios kaip įgaliojimas skirti baudas ir kitas vienodai veiksmingas sankcijas arba inicijuoti procesą, pavyzdžiui, teismo procesą, dėl tų baudų ir sankcijų skyrimo, taip pat skelbti tyrimo rezultatus, įskaitant informacijos, susijusios su pažeidimus padariusiais pirkėjais, paskelbimą, gali paskatinti šalis keisti elgseną ir rasti ikiteisminius sprendimus, todėl vykdymo užtikrinimo institucijų įgaliojimai turėtų apimti įgaliojimus taikyti tokias priemones. Baudos gali būti itin veiksmingos ir atgrasančios. Tačiau kiekvieno tyrimo atveju vykdymo užtikrinimo institucija turėtų turėti galimybę nuspręsti, kuriuo iš savo įgaliojimų ji pasinaudos ir ar skirs baudą arba kitą vienodai veiksmingą sankciją, ar inicijuos procesą dėl baudos arba sankcijos skyrimo; |
| --- | --- |

(34)

atgrasomosios priemonės, tokios kaip įgaliojimas skirti baudas ir kitas vienodai veiksmingas sankcijas arba inicijuoti procesą, pavyzdžiui, teismo procesą, dėl tų baudų ir sankcijų skyrimo, taip pat skelbti tyrimo rezultatus, įskaitant informacijos, susijusios su pažeidimus padariusiais pirkėjais, paskelbimą, gali paskatinti šalis keisti elgseną ir rasti ikiteisminius sprendimus, todėl vykdymo užtikrinimo institucijų įgaliojimai turėtų apimti įgaliojimus taikyti tokias priemones. Baudos gali būti itin veiksmingos ir atgrasančios. Tačiau kiekvieno tyrimo atveju vykdymo užtikrinimo institucija turėtų turėti galimybę nuspręsti, kuriuo iš savo įgaliojimų ji pasinaudos ir ar skirs baudą arba kitą vienodai veiksmingą sankciją, ar inicijuos procesą dėl baudos arba sankcijos skyrimo;

| (35) | naudojimasis vykdymo užtikrinimo institucijoms suteiktais įgaliojimais pagal šią direktyvą turėtų būti susietas su sąlyga, kad bus taikomos tinkamos apsaugos priemonės, atitinkančios Sąjungos teisės bendrųjų principų ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos normas, vadovaujantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, įskaitant pirkėjo teisę į gynybą; |
| --- | --- |

(35)

naudojimasis vykdymo užtikrinimo institucijoms suteiktais įgaliojimais pagal šią direktyvą turėtų būti susietas su sąlyga, kad bus taikomos tinkamos apsaugos priemonės, atitinkančios Sąjungos teisės bendrųjų principų ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos normas, vadovaujantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, įskaitant pirkėjo teisę į gynybą;

| (36) | Komisija ir valstybių narių vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų glaudžiai bendradarbiauti siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi bendro požiūrio į šioje direktyvoje nustatytų taisyklių taikymą. Visų pirma, vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų vienos kitoms teikti savitarpio pagalbą, pavyzdžiui, dalintis informacija ir teikti pagalbą atliekant tarpvalstybinio pobūdžio tyrimus; |
| --- | --- |

(36)

Komisija ir valstybių narių vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų glaudžiai bendradarbiauti siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi bendro požiūrio į šioje direktyvoje nustatytų taisyklių taikymą. Visų pirma, vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų vienos kitoms teikti savitarpio pagalbą, pavyzdžiui, dalintis informacija ir teikti pagalbą atliekant tarpvalstybinio pobūdžio tyrimus;

| (37) | siekiant palengvinti veiksmingą vykdymo užtikrinimą, Komisija turėtų padėti rengti reguliarius valstybių narių vykdymo užtikrinimo institucijų susitikimus, kuriuose būtų galima dalintis atitinkama su šios direktyvos nuostatų taikymu susijusia informacija, geriausios praktikos pavyzdžiais, informacija apie naujus pokyčius, vykdymo užtikrinimo praktikos pavyzdžiais ir rekomendacijomis; |
| --- | --- |

(37)

siekiant palengvinti veiksmingą vykdymo užtikrinimą, Komisija turėtų padėti rengti reguliarius valstybių narių vykdymo užtikrinimo institucijų susitikimus, kuriuose būtų galima dalintis atitinkama su šios direktyvos nuostatų taikymu susijusia informacija, geriausios praktikos pavyzdžiais, informacija apie naujus pokyčius, vykdymo užtikrinimo praktikos pavyzdžiais ir rekomendacijomis;

| (38) | siekiant palengvinti keitimąsi tokia informacija, Komisija turėtų sukurti viešą interneto svetainę, kurioje pateikiami nacionalinių vykdymo užtikrinimo institucijų duomenys, įskaitant informaciją apie nacionalines šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę priemones; |
| --- | --- |

(38)

siekiant palengvinti keitimąsi tokia informacija, Komisija turėtų sukurti viešą interneto svetainę, kurioje pateikiami nacionalinių vykdymo užtikrinimo institucijų duomenys, įskaitant informaciją apie nacionalines šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę priemones;

| (39) | dauguma valstybių narių jau yra priėmusios nacionalines apsaugos nuo nesąžiningos prekybos praktikos taisykles, nors ir skirtingas, todėl, siekiant įvesti minimalų apsaugos pagal Sąjungos teisę standartą, tikslinga priimti direktyvą. Tai turėtų sudaryti sąlygas valstybėms narėms įtraukti atitinkamas taisykles į savo nacionalinę teisinę sistemą taip, kad būtų sudarytos sąlygos sukurti darnias sistemas. Valstybėms narėms neturėtų būti kliudoma savo teritorijoje toliau taikyti esamas ar nustatyti griežtesnes nacionalines taisykles, kuriomis numatoma aukštesnio lygio apsauga nuo įmonių vienų kitoms taikomos nesąžiningos prekybos praktikos žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje, jei laikomasi vidaus rinkos veikimui taikytinoje Sąjungos teisėje nustatytų apribojimų ir jei tokios taisyklės yra proporcingos; |
| --- | --- |

(39)

dauguma valstybių narių jau yra priėmusios nacionalines apsaugos nuo nesąžiningos prekybos praktikos taisykles, nors ir skirtingas, todėl, siekiant įvesti minimalų apsaugos pagal Sąjungos teisę standartą, tikslinga priimti direktyvą. Tai turėtų sudaryti sąlygas valstybėms narėms įtraukti atitinkamas taisykles į savo nacionalinę teisinę sistemą taip, kad būtų sudarytos sąlygos sukurti darnias sistemas. Valstybėms narėms neturėtų būti kliudoma savo teritorijoje toliau taikyti esamas ar nustatyti griežtesnes nacionalines taisykles, kuriomis numatoma aukštesnio lygio apsauga nuo įmonių vienų kitoms taikomos nesąžiningos prekybos praktikos žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje, jei laikomasi vidaus rinkos veikimui taikytinoje Sąjungos teisėje nustatytų apribojimų ir jei tokios taisyklės yra proporcingos;

| (40) | valstybės narės taip pat turėtų turėti galimybę toliau taikyti arba nustatyti nacionalines taisykles, skirtas kovoti su nesąžiningos prekybos praktika, kuri nepatenka į šios direktyvos taikymo sritį, jei laikomasi vidaus rinkos veikimui taikytinoje Sąjungos teisėje nustatytų apribojimų ir jei tokios taisyklės yra proporcingos. Tokios nacionalinės taisyklės galėtų apimti platesnę sritį, nei numatyta šioje direktyvoje, pavyzdžiui, kalbant apie pirkėjų ir tiekėjų dydį, pirkėjų apsaugą, produktų apibrėžtąją sritį ir paslaugų apibrėžtąją sritį. Tokios nacionalinės taisyklės taip pat galėtų būti taikomos daugiau nei vien šioje direktyvoje išvardytos draudžiamos nesąžiningos prekybos praktikos rūšims ir atvejams; |
| --- | --- |

(40)

valstybės narės taip pat turėtų turėti galimybę toliau taikyti arba nustatyti nacionalines taisykles, skirtas kovoti su nesąžiningos prekybos praktika, kuri nepatenka į šios direktyvos taikymo sritį, jei laikomasi vidaus rinkos veikimui taikytinoje Sąjungos teisėje nustatytų apribojimų ir jei tokios taisyklės yra proporcingos. Tokios nacionalinės taisyklės galėtų apimti platesnę sritį, nei numatyta šioje direktyvoje, pavyzdžiui, kalbant apie pirkėjų ir tiekėjų dydį, pirkėjų apsaugą, produktų apibrėžtąją sritį ir paslaugų apibrėžtąją sritį. Tokios nacionalinės taisyklės taip pat galėtų būti taikomos daugiau nei vien šioje direktyvoje išvardytos draudžiamos nesąžiningos prekybos praktikos rūšims ir atvejams;

| (41) | tokios nacionalinės taisyklės būtų taikomos kartu su savanoriškomis valdymo priemonėmis, pavyzdžiui, nacionaliniais elgesio kodeksais arba Iniciatyva dėl tiekimo grandinės. Tiekėjų ir pirkėjų ginčų sprendimo savanoriškų alternatyvų naudojimas turėtų būti itin skatinamas, nedarant poveikio tiekėjo teisei teikti skundus arba kreiptis į civilines bylas nagrinėjančius teismus; |
| --- | --- |

(41)

tokios nacionalinės taisyklės būtų taikomos kartu su savanoriškomis valdymo priemonėmis, pavyzdžiui, nacionaliniais elgesio kodeksais arba Iniciatyva dėl tiekimo grandinės. Tiekėjų ir pirkėjų ginčų sprendimo savanoriškų alternatyvų naudojimas turėtų būti itin skatinamas, nedarant poveikio tiekėjo teisei teikti skundus arba kreiptis į civilines bylas nagrinėjančius teismus;

| (42) | Komisija turėtų turėti bendrą vaizdą, kaip ši direktyva įgyvendinama valstybėse narėse. Be to, Komisija turėtų turėti galimybę įvertinti šios direktyvos veiksmingumą. Tuo tikslu valstybių narių vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų Komisijai teikti metines ataskaitas. Tose ataskaitose, kai taikytina, turėtų būti pateikiama kiekybinė ir kokybinė informacija apie skundus, tyrimus ir priimtus sprendimus. Siekiant užtikrinti vienodas ataskaitų teikimo pareigos vykdymo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (7); |
| --- | --- |

(42)

Komisija turėtų turėti bendrą vaizdą, kaip ši direktyva įgyvendinama valstybėse narėse. Be to, Komisija turėtų turėti galimybę įvertinti šios direktyvos veiksmingumą. Tuo tikslu valstybių narių vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų Komisijai teikti metines ataskaitas. Tose ataskaitose, kai taikytina, turėtų būti pateikiama kiekybinė ir kokybinė informacija apie skundus, tyrimus ir priimtus sprendimus. Siekiant užtikrinti vienodas ataskaitų teikimo pareigos vykdymo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (7);

| (43) | kad būtų galima veiksmingai įgyvendinti politiką, susijusią su įmonių vienų kitoms taikoma nesąžiningos prekybos praktika žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje, Komisija turėtų atlikti šios direktyvos taikymo peržiūrą ir pateikti ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Atliekant tą peržiūrą turėtų būti įvertintas, visų pirma, nacionalinių priemonių, kuriomis siekiama kovoti su nesąžiningos prekybos praktika žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje, veiksmingumas ir vykdymo užtikrinimo institucijų tarpusavio bendradarbiavimo veiksmingumas. Atliekant peržiūrą ypatingą dėmesį taip pat reikėtų skirti tam, ar ateityje, be to, kad yra apsaugomi tiekėjai, būtų pagrįsta apsaugoti ir žemės ūkio ir maisto produktų pirkėjus tiekimo grandinėje. Jei tikslinga, kartu su ataskaita turėtų būti pateikiama pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; |
| --- | --- |

(43)

kad būtų galima veiksmingai įgyvendinti politiką, susijusią su įmonių vienų kitoms taikoma nesąžiningos prekybos praktika žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje, Komisija turėtų atlikti šios direktyvos taikymo peržiūrą ir pateikti ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Atliekant tą peržiūrą turėtų būti įvertintas, visų pirma, nacionalinių priemonių, kuriomis siekiama kovoti su nesąžiningos prekybos praktika žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje, veiksmingumas ir vykdymo užtikrinimo institucijų tarpusavio bendradarbiavimo veiksmingumas. Atliekant peržiūrą ypatingą dėmesį taip pat reikėtų skirti tam, ar ateityje, be to, kad yra apsaugomi tiekėjai, būtų pagrįsta apsaugoti ir žemės ūkio ir maisto produktų pirkėjus tiekimo grandinėje. Jei tikslinga, kartu su ataskaita turėtų būti pateikiama pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų;

| (44) | kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. nustatyti minimalų Sąjungos apsaugos standartą, kuriuo būtų suderintos skirtingos valstybių narių priemonės, susijusios su nesąžiningos prekybos praktika, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(44)

kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. nustatyti minimalų Sąjungos apsaugos standartą, kuriuo būtų suderintos skirtingos valstybių narių priemonės, susijusios su nesąžiningos prekybos praktika, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Siekiant kovoti su praktika, kuria labai nukrypstama nuo tinkamo verslo elgesio, kuri prieštarauja sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principams ir kuri vieno prekybos partnerio vienašališkai primetama kitam, šioje direktyvoje nustatomas minimalus draudžiamos nesąžiningos prekybos praktikos, taikomos pirkėjų ir tiekėjų vienų kitiems žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje, atvejų sąrašas, taip pat nustatomos minimalios tų draudimų laikymosi užtikrinimo taisyklės ir vykdymo užtikrinimo institucijų veiklos tarpusavio koordinavimo tvarka.

2.   Ši direktyva taikoma tam tikrai nesąžiningos prekybos praktikai, pasitaikančiai, kai žemės ūkio ir maisto produktus parduoda:

| a) | tiekėjai, kurių metinė apyvarta neviršija 2 000 000 EUR, pirkėjams, kurių metinė apyvarta yra didesnė nei 2 000 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

tiekėjai, kurių metinė apyvarta neviršija 2 000 000 EUR, pirkėjams, kurių metinė apyvarta yra didesnė nei 2 000 000 EUR;

| b) | tiekėjai, kurių metinė apyvarta yra didesnė nei 2 000 000 EUR, bet neviršija 10 000 000 EUR, pirkėjams, kurių metinė apyvarta yra didesnė nei 10 000 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

tiekėjai, kurių metinė apyvarta yra didesnė nei 2 000 000 EUR, bet neviršija 10 000 000 EUR, pirkėjams, kurių metinė apyvarta yra didesnė nei 10 000 000 EUR;

| c) | tiekėjai, kurių metinė apyvarta yra didesnė nei 10 000 000 EUR, bet neviršija 50 000 000 EUR, pirkėjams, kurių metinė apyvarta yra didesnė nei 50 000 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

tiekėjai, kurių metinė apyvarta yra didesnė nei 10 000 000 EUR, bet neviršija 50 000 000 EUR, pirkėjams, kurių metinė apyvarta yra didesnė nei 50 000 000 EUR;

| d) | tiekėjai, kurių metinė apyvarta yra didesnė nei 50 000 000 EUR, bet neviršija 150 000 000 EUR, pirkėjams, kurių metinė apyvarta yra didesnė nei 150 000 000 EUR; |
| --- | --- |

d)

tiekėjai, kurių metinė apyvarta yra didesnė nei 50 000 000 EUR, bet neviršija 150 000 000 EUR, pirkėjams, kurių metinė apyvarta yra didesnė nei 150 000 000 EUR;

| e) | tiekėjai, kurių metinė apyvarta yra didesnė nei 150 000 000 EUR, bet neviršija 350 000 000 EUR, pirkėjams, kurių metinė apyvarta yra didesnė nei 350 000 000 EUR. |
| --- | --- |

e)

tiekėjai, kurių metinė apyvarta yra didesnė nei 150 000 000 EUR, bet neviršija 350 000 000 EUR, pirkėjams, kurių metinė apyvarta yra didesnė nei 350 000 000 EUR.

Pirmos pastraipos a–e punktuose nurodyta tiekėjų ir pirkėjų metinė apyvarta nustatoma pagal Komisijos rekomendacijos 2003/361/EB (8) priedo atitinkamas dalis, visų pirma pagal jo 3, 4 ir 6 straipsnius, įskaitant „savarankiškos įmonės“, „įmonės partnerės“ ir „susijusios įmonės“ apibrėžtis bei kitus su metine apyvarta susijusius klausimus.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, ši direktyva taikoma tiekėjų, kurių metinė apyvarta neviršija 350 000 000 EUR, vykdomam žemės ūkio ir maisto produktų pardavimui bet kuriems pirkėjams, kurie yra valdžios institucijos.

Ši direktyva taikoma pardavimams, kai tiekėjas arba pirkėjas, arba jie abu, yra įsisteigę Sąjungoje.

Be to, ši direktyva taikoma paslaugoms, kurias pirkėjas teikia tiekėjui, tiek, kiek tai aiškiai nurodyta 3 straipsnyje.

Ši direktyva netaikoma tiekėjų ir vartotojų sutartims.

3.   Ši direktyva taikoma tiekimo sutartims, sudarytoms po priemonių, kuriomis ši direktyva perkeliama į nacionalinę teisę, taikymo pradžios datos pagal 13 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą.

4.   Tiekimo sutarčių, sudarytų iki priemonių, kuriomis perkeliama ši direktyva, paskelbimo pagal 13 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą datos, atitiktis šiai direktyvai užtikrinama per 12 mėnesių nuo tos paskelbimo datos.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

1.   žemės ūkio ir maisto produktai– SESV I priede nurodyti produktai ir tame priede nenurodyti maistui skirti produktai, gauti perdirbus tame priede išvardintus produktus;

žemės ūkio ir maisto produktai

2.   pirkėjas– Sąjungoje veikiantis fizinis ar juridinis asmuo, nepriklausomai nuo to asmens įsisteigimo vietos, arba valdžios institucija, perkantys žemės ūkio ir maisto produktus; terminas „pirkėjas“ gali apimti tokių fizinių ar juridinių asmenų grupę;

pirkėjas

3.   valdžios institucija– nacionalinės, regionų ar vietos valdžios institucijos, viešosios teisės reglamentuojami subjektai arba asociacijos, kurias sudaro viena ar daugiau tokių institucijų arba vienas ar daugiau tokių viešosios teisės reglamentuojamų subjektų;

valdžios institucija

4.   tiekėjas– žemės ūkio produktų gamintojas arba fizinis ar juridinis asmuo, nepriklausomai nuo jų įsisteigimo vietos, parduodantis žemės ūkio ir maisto produktus; terminas „tiekėjas“ gali apimti tokių žemės ūkio produktų gamintojų grupę arba tokių fizinių ar juridinių asmenų grupę, pavyzdžiui, gamintojų organizacijas, tiekėjų organizacijas ir tokių organizacijų asociacijas;

tiekėjas

5.   greitai gendantys žemės ūkio ir maisto produktai– žemės ūkio ir maisto produktai, kurie dėl savo pobūdžio arba jų perdirbimo proceso etape gali tapti netinkami parduoti per 30 dienų po derliaus nuėmimo, pagaminimo ar perdirbimo.

greitai gendantys žemės ūkio ir maisto produktai

3 straipsnis

Nesąžiningos prekybos praktikos draudimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų draudžiama bent jau visų toliau išvardytų rūšių nesąžiningos prekybos praktika:

| a) | pirkėjas sumoka tiekėjui,






  i) | kai tiekimo sutartyje numatytas reguliarus produktų tiekimas:






  — | už greitai gendančius žemės ūkio ir maisto produktus – vėliau kaip per 30 dienų nuo sutarto pristatymo laikotarpio, per kurį buvo vykdomas pristatymas, pabaigos arba vėliau kaip per 30 dienų nuo už tą pristatymo laikotarpį mokėtinos sumos nustatymo dienos, atsižvelgiant į tai, kuri iš tų dviejų datų yra vėlesnė; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

pirkėjas sumoka tiekėjui,

i)

kai tiekimo sutartyje numatytas reguliarus produktų tiekimas:

—

už greitai gendančius žemės ūkio ir maisto produktus – vėliau kaip per 30 dienų nuo sutarto pristatymo laikotarpio, per kurį buvo vykdomas pristatymas, pabaigos arba vėliau kaip per 30 dienų nuo už tą pristatymo laikotarpį mokėtinos sumos nustatymo dienos, atsižvelgiant į tai, kuri iš tų dviejų datų yra vėlesnė;

| — | už kitus žemės ūkio ir maisto produktus – vėliau kaip per 60 dienų nuo sutarto pristatymo laikotarpio, per kurį buvo vykdomas pristatymas, pabaigos arba vėliau kaip per 60 dienų nuo už tą pristatymo laikotarpį mokėtinos sumos nustatymo dienos, atsižvelgiant į tai, kuri iš tų dviejų datų yra vėlesnė; |
| --- | --- |

—

už kitus žemės ūkio ir maisto produktus – vėliau kaip per 60 dienų nuo sutarto pristatymo laikotarpio, per kurį buvo vykdomas pristatymas, pabaigos arba vėliau kaip per 60 dienų nuo už tą pristatymo laikotarpį mokėtinos sumos nustatymo dienos, atsižvelgiant į tai, kuri iš tų dviejų datų yra vėlesnė;

šiame punkte nurodytų mokėjimo terminų taikymo tikslais sutarti pristatymo laikotarpiai bet kuriuo atveju laikomi neviršijančiais vieno mėnesio;

| ii) | kai tiekimo sutartyje nenumatytas reguliarus produktų tiekimas:






  — | už greitai gendančius žemės ūkio ir maisto produktus – vėliau kaip per 30 dienų nuo pristatymo dienos arba vėliau kaip per 30 dienų nuo mokėtinos sumos nustatymo dienos, atsižvelgiant į tai, kuri iš tų dviejų datų yra vėlesnė; |
| --- | --- | --- |

ii)

kai tiekimo sutartyje nenumatytas reguliarus produktų tiekimas:

—

už greitai gendančius žemės ūkio ir maisto produktus – vėliau kaip per 30 dienų nuo pristatymo dienos arba vėliau kaip per 30 dienų nuo mokėtinos sumos nustatymo dienos, atsižvelgiant į tai, kuri iš tų dviejų datų yra vėlesnė;

| — | už kitus žemės ūkio ir maisto produktus – vėliau kaip per 60 dienų nuo pristatymo dienos arba vėliau kaip per 60 dienų nuo mokėtinos sumos nustatymo dienos, atsižvelgiant į tai, kuri iš tų dviejų datų yra vėlesnė. |
| --- | --- |

—

už kitus žemės ūkio ir maisto produktus – vėliau kaip per 60 dienų nuo pristatymo dienos arba vėliau kaip per 60 dienų nuo mokėtinos sumos nustatymo dienos, atsižvelgiant į tai, kuri iš tų dviejų datų yra vėlesnė.

Nepaisant šio punkto i ir ii papunkčių, kai pirkėjas nustato mokėtiną sumą:

| — | i papunktyje nurodyti mokėjimo terminai pradedami skaičiuoti nuo sutarto pristatymo laikotarpio, per kurį buvo vykdomas pristatymas, pabaigos ir |
| --- | --- |

—

i papunktyje nurodyti mokėjimo terminai pradedami skaičiuoti nuo sutarto pristatymo laikotarpio, per kurį buvo vykdomas pristatymas, pabaigos ir

| — | ii papunktyje nurodyti mokėjimo terminai pradedami skaičiuoti nuo pristatymo dienos; |
| --- | --- |

—

ii papunktyje nurodyti mokėjimo terminai pradedami skaičiuoti nuo pristatymo dienos;

| b) | pirkėjas atšaukia greitai gendančių žemės ūkio ir maisto produktų užsakymus likus per mažai laiko, kad būtų galima pagrįstai tikėtis, jog tiekėjas ras alternatyvių tų produktų pardavimo arba panaudojimo būdų; pranešimas likus mažiau nei 30 dienų visuomet laikomas pavėluotu pranešimu; valstybės narės tinkamai pagrįstais atvejais dėl konkrečių sektorių gali nustatyti trumpesnius nei 30 dienų terminus; |
| --- | --- |

b)

pirkėjas atšaukia greitai gendančių žemės ūkio ir maisto produktų užsakymus likus per mažai laiko, kad būtų galima pagrįstai tikėtis, jog tiekėjas ras alternatyvių tų produktų pardavimo arba panaudojimo būdų; pranešimas likus mažiau nei 30 dienų visuomet laikomas pavėluotu pranešimu; valstybės narės tinkamai pagrįstais atvejais dėl konkrečių sektorių gali nustatyti trumpesnius nei 30 dienų terminus;

| c) | pirkėjas vienašališkai pakeičia žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo sutarties sąlygas dėl žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo ar pristatymo dažnumo, būdo, vietos, laiko arba tiekimo ar pristatymo apimčių, kokybės standartų, mokėjimo sąlygų ar kainų arba dėl paslaugų, tiek, kiek jos yra aiškiai nurodytos 2 dalyje, teikimo; |
| --- | --- |

c)

pirkėjas vienašališkai pakeičia žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo sutarties sąlygas dėl žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo ar pristatymo dažnumo, būdo, vietos, laiko arba tiekimo ar pristatymo apimčių, kokybės standartų, mokėjimo sąlygų ar kainų arba dėl paslaugų, tiek, kiek jos yra aiškiai nurodytos 2 dalyje, teikimo;

| d) | pirkėjas reikalauja, kad tiekėjas atliktų mokėjimus, nesusijusius su tiekėjo žemės ūkio ir maisto produktų pardavimu; |
| --- | --- |

d)

pirkėjas reikalauja, kad tiekėjas atliktų mokėjimus, nesusijusius su tiekėjo žemės ūkio ir maisto produktų pardavimu;

| e) | pirkėjas reikalauja, kad tiekėjas sumokėtų už žemės ūkio ir maisto produktų sugedimą ar praradimą arba abiem atvejais, kai nuostoliai patiriami pirkėjo patalpose arba po to kai pirkėjui pereina tų produktų nuosavybė, jei toks sugedimas ar praradimas įvyko ne dėl tiekėjo aplaidumo ar kaltės; |
| --- | --- |

e)

pirkėjas reikalauja, kad tiekėjas sumokėtų už žemės ūkio ir maisto produktų sugedimą ar praradimą arba abiem atvejais, kai nuostoliai patiriami pirkėjo patalpose arba po to kai pirkėjui pereina tų produktų nuosavybė, jei toks sugedimas ar praradimas įvyko ne dėl tiekėjo aplaidumo ar kaltės;

| f) | pirkėjas atsisako raštu patvirtinti tiekimo sutarties tarp pirkėjo ir tiekėjo sąlygas, kurias tiekėjas paprašė patvirtinti raštu; tai netaikoma tais atvejais, kai tiekimo sutartis yra susijusi su produktais, kuriuos gamintojų organizacijos, įskaitant kooperatyvą, narys turi pristatyti gamintojų organizacijai, kurios narys yra tiekėjas, jei tos gamintojų organizacijos įstatuose arba į tuos įstatus įtrauktose arba pagal juos priimtose taisyklėse ir sprendimuose yra nuostatų, kurių poveikis panašus į tiekimo sutarties sąlygų poveikį; |
| --- | --- |

f)

pirkėjas atsisako raštu patvirtinti tiekimo sutarties tarp pirkėjo ir tiekėjo sąlygas, kurias tiekėjas paprašė patvirtinti raštu; tai netaikoma tais atvejais, kai tiekimo sutartis yra susijusi su produktais, kuriuos gamintojų organizacijos, įskaitant kooperatyvą, narys turi pristatyti gamintojų organizacijai, kurios narys yra tiekėjas, jei tos gamintojų organizacijos įstatuose arba į tuos įstatus įtrauktose arba pagal juos priimtose taisyklėse ir sprendimuose yra nuostatų, kurių poveikis panašus į tiekimo sutarties sąlygų poveikį;

| g) | pirkėjas neteisėtai gauna, naudoja ar atskleidžia tiekėjo komercines paslaptis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/943 (9); |
| --- | --- |

g)

pirkėjas neteisėtai gauna, naudoja ar atskleidžia tiekėjo komercines paslaptis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/943 (9);

| h) | pirkėjas grasina imtis arba imasi komercinių atsakomųjų veiksmų tiekėjo atžvilgiu, kai tiekėjas naudojasi savo sutartinėmis ar juridinėmis teisėmis, be kita ko, pateikdamas skundą vykdymo užtikrinimo institucijoms arba tyrimo metu bendradarbiaudamas su vykdymo užtikrinimo institucijomis; |
| --- | --- |

h)

pirkėjas grasina imtis arba imasi komercinių atsakomųjų veiksmų tiekėjo atžvilgiu, kai tiekėjas naudojasi savo sutartinėmis ar juridinėmis teisėmis, be kita ko, pateikdamas skundą vykdymo užtikrinimo institucijoms arba tyrimo metu bendradarbiaudamas su vykdymo užtikrinimo institucijomis;

| i) | pirkėjas reikalauja, kad tiekėjas kompensuotų išlaidas, susijusias su vartotojų skundų dėl tiekėjo produktų pardavimo nagrinėjimu, nors dėl to nėra tiekėjo aplaidumo ar kaltės. |
| --- | --- |

i)

pirkėjas reikalauja, kad tiekėjas kompensuotų išlaidas, susijusias su vartotojų skundų dėl tiekėjo produktų pardavimo nagrinėjimu, nors dėl to nėra tiekėjo aplaidumo ar kaltės.

Pirmos pastraipos a punkte nurodytas draudimas nedaro poveikio:

| — | pasekmėms, susijusioms su Direktyvoje 2011/7/ES nurodytais pavėluotais mokėjimais ir žalos atlyginimo priemonėmis; tai taikoma nukrypstant nuo toje direktyvoje nustatytų mokėjimo terminų, remiantis šioje direktyvoje nustatytais mokėjimo terminais; |
| --- | --- |

—

pasekmėms, susijusioms su Direktyvoje 2011/7/ES nurodytais pavėluotais mokėjimais ir žalos atlyginimo priemonėmis; tai taikoma nukrypstant nuo toje direktyvoje nustatytų mokėjimo terminų, remiantis šioje direktyvoje nustatytais mokėjimo terminais;

| — | galimybei, kad pirkėjas ir tiekėjas susitartų dėl vertės pasidalijimo sąlygos, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 172a straipsnyje. |
| --- | --- |

—

galimybei, kad pirkėjas ir tiekėjas susitartų dėl vertės pasidalijimo sąlygos, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 172a straipsnyje.

Pirmos pastraipos a punkte nurodytas draudimas netaikomas mokėjimams:

| — | kuriuos pirkėjas atlieka tiekėjui, kai tokie mokėjimai atliekami įgyvendinant mokykloms skirtą programą pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 23 straipsnį; |
| --- | --- |

—

kuriuos pirkėjas atlieka tiekėjui, kai tokie mokėjimai atliekami įgyvendinant mokykloms skirtą programą pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 23 straipsnį;

| — | kuriuos atlieka sveikatos priežiūros paslaugas teikiančios valstybinės įstaigos, kaip apibrėžta Direktyvos 2011/7/ES 4 straipsnio 4 dalies b punkte; |
| --- | --- |

—

kuriuos atlieka sveikatos priežiūros paslaugas teikiančios valstybinės įstaigos, kaip apibrėžta Direktyvos 2011/7/ES 4 straipsnio 4 dalies b punkte;

| — | pagal vyno gamybai skirtų vynuogių ar misos tiekėjų ir jų tiesioginių pirkėjų tiekimo sutartis, su sąlyga, kad:






  i) | į standartines sutartis, kurias iki 2019 m. sausio 1 d. valstybė narė padarė privalomomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 164 straipsnį, įtraukiamos konkrečios mokėjimo sąlygos pagal prekybos sandorius, ir kad nuo tos datos valstybės narės atnaujins šį standartinių sutarčių taikymo pratęsimą be esminių mokėjimo sąlygų pakeitimų, kurie būtų nepalankūs vynuogių ar misos tiekėjams, ir |
| --- | --- | --- |

—

pagal vyno gamybai skirtų vynuogių ar misos tiekėjų ir jų tiesioginių pirkėjų tiekimo sutartis, su sąlyga, kad:

i)

į standartines sutartis, kurias iki 2019 m. sausio 1 d. valstybė narė padarė privalomomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 164 straipsnį, įtraukiamos konkrečios mokėjimo sąlygos pagal prekybos sandorius, ir kad nuo tos datos valstybės narės atnaujins šį standartinių sutarčių taikymo pratęsimą be esminių mokėjimo sąlygų pakeitimų, kurie būtų nepalankūs vynuogių ar misos tiekėjams, ir

| ii) | vyno gamybai skirtų vynuogių ar misos tiekėjų ir jų tiesioginių pirkėjų tiekimo sutartys bus daugiametės arba taps daugiametėmis. |
| --- | --- |

ii)

vyno gamybai skirtų vynuogių ar misos tiekėjų ir jų tiesioginių pirkėjų tiekimo sutartys bus daugiametės arba taps daugiametėmis.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų draudžiama bent jau bet kuri toliau nurodyta prekybos praktika, jei dėl jos nebuvo iš anksto aiškiai ir nedviprasmiškai susitarta tiekimo sutartyje arba vėliau sudarytoje tiekėjo ir pirkėjo sutartyje:

| a) | pirkėjas grąžina neparduotus žemės ūkio ir maisto produktus tiekėjui, nesumokėjęs jam už tuos neparduotus produktus ar nesumokėjęs už tų produktų pašalinimą, arba abiem atvejais; |
| --- | --- |

a)

pirkėjas grąžina neparduotus žemės ūkio ir maisto produktus tiekėjui, nesumokėjęs jam už tuos neparduotus produktus ar nesumokėjęs už tų produktų pašalinimą, arba abiem atvejais;

| b) | tiekėjas turi sumokėti mokestį, kad galėtų savo žemės ūkio ir maisto produktus sandėliuoti, demonstruoti ar įtraukti į sąrašus arba tiekti tuos produktus rinkai; |
| --- | --- |

b)

tiekėjas turi sumokėti mokestį, kad galėtų savo žemės ūkio ir maisto produktus sandėliuoti, demonstruoti ar įtraukti į sąrašus arba tiekti tuos produktus rinkai;

| c) | pirkėjas reikalauja, kad tiekėjas padengtų visas su žemės ūkio ir maisto produktams taikomomis nuolaidomis susijusias išlaidas arba jų dalį, kai pirkėjas juos parduoda naudodamasis pardavimo skatinimo priemonėmis; |
| --- | --- |

c)

pirkėjas reikalauja, kad tiekėjas padengtų visas su žemės ūkio ir maisto produktams taikomomis nuolaidomis susijusias išlaidas arba jų dalį, kai pirkėjas juos parduoda naudodamasis pardavimo skatinimo priemonėmis;

| d) | pirkėjas reikalauja, kad tiekėjas mokėtų už pirkėjo vykdomą žemės ūkio ir maisto produktų reklamą; |
| --- | --- |

d)

pirkėjas reikalauja, kad tiekėjas mokėtų už pirkėjo vykdomą žemės ūkio ir maisto produktų reklamą;

| e) | pirkėjas reikalauja, kad tiekėjas mokėtų už pirkėjo vykdomą žemės ūkio ir maisto produktų rinkodarą; |
| --- | --- |

e)

pirkėjas reikalauja, kad tiekėjas mokėtų už pirkėjo vykdomą žemės ūkio ir maisto produktų rinkodarą;

| f) | pirkėjas ima iš tiekėjo mokestį už tai, kad darbuotojai įrengia patalpas, naudojamas tiekėjo produktų pardavimui. |
| --- | --- |

f)

pirkėjas ima iš tiekėjo mokestį už tai, kad darbuotojai įrengia patalpas, naudojamas tiekėjo produktų pardavimui.

Valstybės narės užtikrina, kad pirmos pastraipos c punkte nurodyta prekybos praktika būtų uždrausta, nebent pirkėjas iki jo inicijuoto pardavimo skatinimo pradžios nurodo pardavimo skatinimo laikotarpį ir numatomą užsakytinų žemės ūkio ir maisto produktų, kuriems taikoma mažesnė kaina, kiekį.

3.   Jeigu pirkėjas reikalauja mokesčio 2 dalies pirmos pastraipos b, c, d, e arba f punkte nurodytais atvejais, tiekėjo prašymu pirkėjas raštu pateikia tiekėjui informaciją apie mokėjimus už vienetą arba bendrą mokėjimų sumą (priklausomai nuo to, kuris atvejis tinkamas), o 2 dalies pirmos pastraipos b, d, e arba f punkte nurodytais atvejais raštu pateikia tiekėjui dar ir išlaidų sąmatą bei tos sąmatos pagrindimą.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad 1 ir 2 dalyse nustatyti draudimai būtų laikomi viršesnėmis privalomomis nuostatomis, kurios taikomos visais į tų draudimų taikymo sritį patenkančiais atvejais, nepriklausomai nuo šalių sudarytai tiekimo sutarčiai taikytinos teisės.

4 straipsnis

Paskirtosios vykdymo užtikrinimo institucijos

1.   Kiekviena valstybė narė paskiria vieną ar kelias institucijas, kurios užtikrina, kad nacionaliniu lygmeniu būtų laikomasi 3 straipsnyje nustatytų draudimų (toliau – vykdymo užtikrinimo institucija), ir apie tą paskyrimą praneša Komisijai.

2.   Jei valstybė narė savo teritorijoje paskiria daugiau nei vieną vykdymo užtikrinimo instituciją, ji paskiria bendrą informacinį punktą, skirtą vykdymo užtikrinimo institucijų bendradarbiavimui ir bendradarbiavimui su Komisija.

5 straipsnis

Skundai ir konfidencialumas

1.   Tiekėjai skundus gali teikti valstybės narės, kurioje tiekėjas yra įsisteigęs, vykdymo užtikrinimo institucijai arba valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs draudžiamos prekybos praktikos vykdymu įtariamas pirkėjas, vykdymo užtikrinimo institucijai. Vykdymo užtikrinimo institucija, kuriai pateiktas skundas, yra kompetentinga užtikrinti 3 straipsnyje nustatytų draudimų vykdymą.

2.   Gamintojų organizacijos, kitos tiekėjų organizacijos ir tokių organizacijų asociacijos turi teisę pateikti skundą vieno ar kelių savo narių arba, kai taikytina, vieno ar kelių organizacijų, kurios yra narės, narių prašymu, jei tie nariai mano, kad nukentėjo nuo draudžiamos prekybos praktikos. Kitos organizacijos, turinčios teisėtą interesą atstovauti tiekėjams, turi teisę teikti skundus tiekėjo prašymu ir vadovaudamosi to tiekėjo interesais, su sąlyga, kad tokios organizacijos yra nepriklausomi pelno nesiekiantys juridiniai asmenys.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad skundo teikėjui paprašius, vykdymo užtikrinimo institucija imtųsi priemonių, kurios būtinos siekiant užtikrinti tinkamą skundo teikėjo arba 2 dalyje nurodytų narių ar tiekėjų tapatybės ir bet kokios kitos informacijos, kurią atskleidus, skundo teikėjo manymu, būtų pakenkta skundo teikėjo, arba tų narių ar tiekėjų interesams, apsaugą. Skundo teikėjas nurodo visą informaciją, kurią jis prašo laikyti konfidencialia.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad skundą gavusi vykdymo užtikrinimo institucija per pagrįstą laikotarpį po skundo gavimo informuotų skundo teikėją apie tai, kokių tolesnių veiksmų dėl skundo ji ketina imtis.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad, jei vykdymo užtikrinimo institucija mano, jog nėra pakankamo pagrindo imtis veiksmų dėl skundo, ji skundo teikėjui nurodytų to priežastis per pagrįstą laikotarpį po skundo gavimo.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad, jei vykdymo užtikrinimo institucija mano, jog yra pakankamo pagrindo imtis veiksmų dėl skundo, ji per pagrįstą laikotarpį inicijuotų, atliktų ir užbaigtų skundo tyrimą.

7.   Valstybės narės užtikrina, kad, jei vykdymo užtikrinimo institucija nustato, jog pirkėjas pažeidė 3 straipsnyje nurodytus draudimus, ji reikalautų pirkėją nutraukti draudžiamą prekybos praktiką.

6 straipsnis

Vykdymo užtikrinimo institucijų įgaliojimai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad kiekviena iš jų vykdymo užtikrinimo institucijų turėtų išteklių ir ekspertinių žinių, kurie būtini jos pareigoms atlikti, ir suteikia jai šiuos įgaliojimus:

| a) | įgaliojimus inicijuoti ir atlikti tyrimus savo iniciatyva arba remiantis skundu; |
| --- | --- |

a)

įgaliojimus inicijuoti ir atlikti tyrimus savo iniciatyva arba remiantis skundu;

| b) | įgaliojimus reikalauti, kad pirkėjai ir tiekėjai pateiktų visą reikiamą informaciją, kad būtų galima atlikti tyrimus dėl draudžiamos prekybos praktikos; |
| --- | --- |

b)

įgaliojimus reikalauti, kad pirkėjai ir tiekėjai pateiktų visą reikiamą informaciją, kad būtų galima atlikti tyrimus dėl draudžiamos prekybos praktikos;

| c) | įgaliojimus vykdant tyrimus atlikti patikras vietoje iš anksto apie jas nepranešus, laikantis nacionalinių taisyklių ir procedūrų; |
| --- | --- |

c)

įgaliojimus vykdant tyrimus atlikti patikras vietoje iš anksto apie jas nepranešus, laikantis nacionalinių taisyklių ir procedūrų;

| d) | įgaliojimus priimti sprendimus, kuriais būtų nustatytas 3 straipsnyje nustatytų draudimų pažeidimas, o pirkėjas įpareigotas nutraukti draudžiamos prekybos praktikos taikymą; institucija gali nepriimti tokio sprendimo, jei jis keltų riziką, kad bus atskleista skundo teikėjo tapatybė arba bet kuri kita informacija, kurią atskleidus, skundo teikėjo manymu, būtų pakenkta jo interesams, ir jei skundo teikėjas nurodė tą informaciją pagal 5 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

d)

įgaliojimus priimti sprendimus, kuriais būtų nustatytas 3 straipsnyje nustatytų draudimų pažeidimas, o pirkėjas įpareigotas nutraukti draudžiamos prekybos praktikos taikymą; institucija gali nepriimti tokio sprendimo, jei jis keltų riziką, kad bus atskleista skundo teikėjo tapatybė arba bet kuri kita informacija, kurią atskleidus, skundo teikėjo manymu, būtų pakenkta jo interesams, ir jei skundo teikėjas nurodė tą informaciją pagal 5 straipsnio 3 dalį;

| e) | įgaliojimus skirti baudas ir kitas vienodai veiksmingas sankcijas bei laikinąsias priemones arba inicijuoti procesą dėl tų baudų, sankcijų ar laikinųjų priemonių skyrimo pažeidėjui, laikantis nacionalinių taisyklių ir procedūrų; |
| --- | --- |

e)

įgaliojimus skirti baudas ir kitas vienodai veiksmingas sankcijas bei laikinąsias priemones arba inicijuoti procesą dėl tų baudų, sankcijų ar laikinųjų priemonių skyrimo pažeidėjui, laikantis nacionalinių taisyklių ir procedūrų;

| f) | įgaliojimus reguliariai skelbti savo sprendimus, priimtus pagal d ir e punktus. |
| --- | --- |

f)

įgaliojimus reguliariai skelbti savo sprendimus, priimtus pagal d ir e punktus.

Pirmos pastraipos e punkte nurodytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios, atsižvelgiant į pažeidimo pobūdį, trukmę, dažnumą ir sunkumą.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad 1 dalyje nurodytų įgaliojimų vykdymui būtų taikomos atitinkamos apsaugos priemonės, susijusios su teise į gynybą, laikantis Sąjungos teisės bendrųjų principų ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos, be kita ko, tais atvejais, kai skundo teikėjas prašo konfidencialiai tvarkyti informaciją pagal 5 straipsnio 3 dalį.

7 straipsnis

Alternatyvus ginčų sprendimas

Nedarant poveikio tiekėjų teisei teikti skundus pagal 5 straipsnį ir vykdymo užtikrinimo institucijoms pagal 6 straipsnį suteiktiems įgaliojimams, valstybės narės gali skatinti savanoriškai naudotis veiksmingais ir nepriklausomais alternatyviais ginčų sprendimo mechanizmais, pavyzdžiui, tarpininkavimu, siekiant spręsti tiekėjų ir pirkėjų ginčus dėl pirkėjo taikomos nesąžiningos prekybos praktikos.

8 straipsnis

Vykdymo užtikrinimo institucijų bendradarbiavimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad vykdymo užtikrinimo institucijos veiksmingai bendradarbiautų tarpusavyje ir su Komisija ir kad teiktų vienos kitoms savitarpio pagalbą atliekant tarpvalstybinio pobūdžio tyrimus.

2.   Vykdymo užtikrinimo institucijos bent kartą per metus susitinka, kad aptartų šios direktyvos taikymą remdamosi 10 straipsnio 2 dalyje nurodytomis metinėmis ataskaitomis. Vykdymo užtikrinimo institucijos aptaria geriausios praktikos pavyzdžius, naujus atvejus ir naujus pokyčius nesąžiningos prekybos praktikos srityje žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje ir keičiasi informacija, visų pirma susijusia su įgyvendinimo priemonėmis, kurias jos priėmė pagal šią direktyvą, ir jų vykdymo užtikrinimo praktika. Vykdymo užtikrinimo institucijos gali priimti rekomendacijas, kad paskatintų nuosekliai taikyti šią direktyvą ir pagerintų vykdymo užtikrinimą. Komisija padeda rengti tuos susitikimus.

3.   Komisija sukuria ir tvarko interneto svetainę, kuri suteikia galimybę vykdymo užtikrinimo institucijoms keistis informacija tarpusavyje ir su Komisija, visų pirma su metiniais susitikimais susijusia informacija. Komisija sukuria viešą interneto svetainę, kurioje pateikiami paskirtųjų vykdymo užtikrinimo institucijų kontaktiniai duomenys ir nuorodos į nacionalinių vykdymo užtikrinimo institucijų arba kitų valstybių narių institucijų interneto svetaines, kuriose pateikiama informacija apie 13 straipsnio 1 dalyje nurodytas priemones, kuriomis ši direktyva perkeliama į nacionalinę teisę.

9 straipsnis

Nacionalinės taisyklės

1.   Siekiant užtikrinti didesnę apsaugą, valstybės narės gali toliau taikyti arba nustatyti griežtesnes kovos su nesąžiningos prekybos praktika taisykles nei nustatytosios šioje direktyvoje, jei tokios nacionalinės taisyklės yra suderinamos su vidaus rinkos veikimo taisyklėmis.

2.   Ši direktyva nedaro poveikio nacionalinėms taisyklėms, kuriomis siekiama kovoti su nesąžiningos prekybos praktika, neįtraukta į šios direktyvos taikymo sritį, jeigu tokios taisyklės yra suderinamos su vidaus rinkos veikimo taisyklėmis.

10 straipsnis

Ataskaitų teikimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad jų vykdymo užtikrinimo institucijos paskelbtų savo veiklos, kuri patenka į šios direktyvos taikymo sritį, metinę ataskaitą, kurioje, inter alia, nurodomas per praėjusius metus gautų skundų skaičius ir pradėtų arba užbaigtų tyrimų skaičius. Ataskaitoje pateikiama kiekvieno užbaigto tyrimo dalyko santrauka, tyrimo rezultatai ir, kai taikytina, priimtas sprendimas, laikantis 5 straipsnio 3 dalyje nustatytų konfidencialumo reikalavimų.

2.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų kovo 15 d. valstybės narės pateikia Komisijai ataskaitą dėl įmonių vienų kitoms taikomos nesąžiningos prekybos praktikos žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje. Toje ataskaitoje visų pirma pateikiami visi atitinkami duomenys, susiję su šioje direktyvoje nustatytų taisyklių taikymu ir jų vykdymo užtikrinimu atitinkamoje valstybėje narėje per praėjusius metus.

3.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos:

| a) | taisyklės, susijusios su 2 daliai taikyti būtina informacija; |
| --- | --- |

a)

taisyklės, susijusios su 2 daliai taikyti būtina informacija;

| b) | valstybių narių Komisijai siųstinos informacijos valdymo tvarka ir su tokios informacijos turiniu bei forma susijusios taisyklės; |
| --- | --- |

b)

valstybių narių Komisijai siųstinos informacijos valdymo tvarka ir su tokios informacijos turiniu bei forma susijusios taisyklės;

| c) | informacijos ir dokumentų perdavimo ar galimybių su jais susipažinti suteikimo valstybėms narėms, tarptautinėms organizacijoms, trečiųjų valstybių kompetentingoms institucijoms arba visuomenei tvarka, su sąlyga, kad užtikrinama asmens duomenų apsauga ir teisėti žemės ūkio produktų gamintojų bei įmonių interesai dėl jų verslo paslapčių apsaugos. |
| --- | --- |

c)

informacijos ir dokumentų perdavimo ar galimybių su jais susipažinti suteikimo valstybėms narėms, tarptautinėms organizacijoms, trečiųjų valstybių kompetentingoms institucijoms arba visuomenei tvarka, su sąlyga, kad užtikrinama asmens duomenų apsauga ir teisėti žemės ūkio produktų gamintojų bei įmonių interesai dėl jų verslo paslapčių apsaugos.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

11 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komitetas, įsteigtas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 229 straipsniu. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

12 straipsnis

Vertinimas

1.   Komisija ne vėliau kaip 2025 m. lapkričio 1 d. atlieka pirmąjį šios direktyvos vertinimą ir pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui ataskaitą, kurioje pristatomi svarbiausi to vertinimo metu nustatyti faktai. Jei tikslinga, kartu su tokia ataskaita pateikiama pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

2.   Tame vertinime vertinami bent šie dalykai:

| a) | nacionaliniu lygiu įgyvendintų priemonių, kuriomis siekiama kovoti su nesąžiningos prekybos praktika žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje, veiksmingumas; |
| --- | --- |

a)

nacionaliniu lygiu įgyvendintų priemonių, kuriomis siekiama kovoti su nesąžiningos prekybos praktika žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje, veiksmingumas;

| b) | kompetentingų vykdymo užtikrinimo institucijų bendradarbiavimo veiksmingumas ir, kai tikslinga, to bendradarbiavimo gerinimo būdų nustatymas. |
| --- | --- |

b)

kompetentingų vykdymo užtikrinimo institucijų bendradarbiavimo veiksmingumas ir, kai tikslinga, to bendradarbiavimo gerinimo būdų nustatymas.

3.   Rengdama 1 dalyje nurodytą ataskaitą Komisija remiasi 10 straipsnio 2 dalyje nurodytomis metinėmis ataskaitomis. Prireikus Komisija gali paprašyti valstybių narių pateikti papildomos informacijos, įskaitant informaciją apie nacionaliniu lygmeniu įgyvendintų priemonių veiksmingumą ir bendradarbiavimo bei savitarpio pagalbos veiksmingumą.

4.   Komisija ne vėliau kaip 2021 m. lapkričio 1 d. Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui pateikia tarpinę šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę ir jos įgyvendinimo ataskaitą.

13 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2021 m. gegužės 1 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Tas nuostatas jos taiko ne vėliau kaip 2021 m. lapkričio 1 d.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

14 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja penktą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

15 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre 2019 m. balandžio 17 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

A. TAJANI

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  OL C 440, 2018 12 6, p. 165.

1

(2)  
  OL C 387, 2018 10 25, p. 48.

2

(3)  
  2019 m. kovo 12 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2019 m. balandžio 9 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  
  OL C 86, 2018 3 6, p. 40.

4

(5)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/7/ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu, atliekamu pagal komercinius sandorius (OL L 48, 2011 2 23, p. 1).

5

(6)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 671).

6

(7)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

7

(8)  
  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) apibrėžties (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

8

(9)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/943 dėl neatskleistos praktinės patirties ir verslo informacijos (komercinių paslapčių) apsaugos nuo neteisėto jų gavimo, naudojimo ir atskleidimo (OL L 157, 2016 6 15, p. 1).

9

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

DARBO TVARKOS TAISYKLĖS IR PROCEDŪROS REGLAMENTAI

| 2019 4 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 4 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/73

---

TEISINGUMO TEISMO PROCEDŪROS REGLAMENTO PAKEITIMAI

TEISINGUMO TEISMAS,

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 253 straipsnio šeštą pastraipą,

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Protokolą dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto, ypač į jo 63 straipsnį,

kadangi Procedūros reglamente reikia nustatyti Protokolo dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto 58a straipsnyje numatyto apeliacinių skundų išankstinio priėmimo mechanizmo įgyvendinimo tvarką, taip pat tiek prašymų priimti apeliacinį skundą pateikimo ir nagrinėjimo taisykles, tiek konkrečią proceso eigą po tokio nagrinėjimo,

2019 m. balandžio 9 d. Tarybai patvirtinus,

PRIIMA TOKIUS SAVO PROCEDŪROS REGLAMENTO PAKEITIMUS:

1 straipsnis

Į 2012 m. rugsėjo 25 d. Teisingumo Teismo procedūros reglamento V antraštinę dalį įterpiamas toks skyrius (1):

„1a skyrius

STATUTO 58A STRAIPSNYJE NURODYTŲ APELIACINIŲ SKUNDŲ IŠANKSTINIS PRIĖMIMAS

170a straipsnis

Prašymas priimti apeliacinį skundą

1.   Statuto 58a straipsnio pirmoje ir antroje pastraipose numatytais atvejais apeliantas prideda prie savo apeliacinio skundo prašymą jį priimti, kuriame nurodo apeliaciniame skunde keliamą Sąjungos teisės vienovei, darnai ar raidai svarbų klausimą ir visą svarbią informaciją, kad Teismas galėtų priimti sprendimą dėl šio prašymo. Nesant tokio prašymo, Teismo pirmininko pavaduotojas nusprendžia, kad apeliacinis skundas yra nepriimtinas.

2.   Prašymas priimti apeliacinį skundą neturi viršyti septynių puslapių, parengtų laikantis visų remiantis šiuo reglamentu priimtuose praktiniuose nurodymuose šalims dėl Teisme nagrinėjamų bylų nurodytų formos reikalavimų.

3.   Jeigu prašymas priimti apeliacinį skundą neatitinka pirmesnėje dalyje nurodytų reikalavimų, Teismo kancleris nustato trumpą terminą, per kurį apeliantas turi pašalinti jo trūkumus. Jeigu per nustatytą terminą šie trūkumai nepašalinami, vadovaudamasis teisėjo pranešėjo siūlymu ir išklausęs generalinį advokatą, Teismo pirmininko pavaduotojas sprendžia, ar dėl šio formalumo nesilaikymo apeliacinis skundas nepriimtinas dėl to, kad netenkina nustatytų formos reikalavimų.

170b straipsnis

Sprendimas dėl prašymo priimti apeliacinį skundą

1.   Teismas kuo greičiau priima sprendimą dėl prašymo priimti apeliacinį skundą.

2.   Vadovaudamasi teisėjo pranešėjo siūlymu ir išklausiusi generalinį advokatą sprendimą dėl šio prašymo priima šiam tikslui specialiai sukurta kolegija, kuriai pirmininkauja Teismo pirmininko pavaduotojas ir kurią taip pat sudaro teisėjas pranešėjas ir trijų teisėjų kolegijos, kuriai prašymo pateikimo dieną priklauso teisėjas pranešėjas, pirmininkas.

3.   Sprendimas dėl prašymo priimti apeliacinį skundą priimamas motyvuota nutartimi.

4.   Kai apeliacinis skundas visas ar iš dalies priimamas nagrinėti laikantis Statuto 58a straipsnio trečioje pastraipoje įtvirtintų kriterijų, procesas tęsiamas pagal šio reglamento 171–190a straipsnį. Pirmesnėje dalyje nurodyta nutartis kartu su apeliaciniu skundu įteikiami Bendrojo Teismo nagrinėtos bylos šalims ir, kai apeliacinis skundas priimamas nagrinėti iš dalies, joje nurodomi apeliacinio skundo pagrindai ar dalys, dėl kurių turi būti pateiktas atsiliepimas į apeliacinį skundą.

5.   Apie sprendimą priimti apeliacinį skundą Teismo kancleris nedelsiant informuoja Bendrąjį Teismą ir valstybes nares, Europos Parlamentą, Tarybą ir Europos Komisiją, jeigu jie nebuvo Bendrajame Teisme nagrinėtos bylos šalys.“

2 straipsnis

Šie Procedūros reglamento pakeitimai, autentiški visomis šio reglamento 36 straipsnyje nurodytomis kalbomis, skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja pirmą kito mėnesio po jų paskelbimo dieną.

Priimta 2019 m. balandžio 9 d. Liuksemburge.

---

(1)  
  OL L 265, 2012 9 29, p. 1, iš dalies pakeistas 2013 m. birželio 18 d. (OL L 173, 2013 6 26, p. 65) ir 2016 m. liepos 19 d. (OL L 217, 2016 8 12, p. 69).

1

---