# Az Európai Unió L 99/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 99 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. április 10. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 99

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. április 10.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2019/563 határozata (2019. április 8.) az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti NAT-I-9406 együttműködési megállapodás 1. módosításának az Unió nevében történő megkötéséről | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/564 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 28.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt bizonyos tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre alkalmazott kockázatkezelési eljárások szerződő felek általi alkalmazási lehetőségének végét meghatározó időpontok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/565 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 28.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő (EU) 2015/2205 felhatalmazáson alapuló rendeletnek, az (EU) 2016/592 felhatalmazáson alapuló rendeletnek és az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a bizonyos ügylettípusokra vonatkozó elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontja tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 6 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/566 végrehajtási rendelete (2019. április 9.) az Orosz Föderációból, a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről, valamint a Török Köztársaságból származó ugyanezen termék behozatalára vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről | 9 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/567 végrehajtási rendelete (2019. április 9.) az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról | 36 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2019/568 végrehajtási határozata (2019. április 8.) az Egységes Szanálási Testület egy tagjának kinevezéséről | 38 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/569 határozata (2019. április 3.) a Jogállamiság tiszteletben tartása az Európai Unióban elnevezésű javasolt polgári kezdeményezésről
  (az értesítés a C(2019) 2314. számú dokumentummal történt) | 39 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/570 végrehajtási határozata (2019. április 8.) az 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtására a rescEU-képességekkel összefüggésben alkalmazandó szabályok megállapításáról, valamint a 2014/762/EU bizottsági végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 2644. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | Az Egységes Szanálási Testület (EU) 2019/571 határozata (2019. március 28.) a költségvetés végrehajtása tekintetében történő mentesítésről és az Egységes Szanálási Testület 2017. pénzügyi évének lezárásáról (SRB/PS/2019/02) | 46 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2019/563 határozata (2019. április 8.) az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti NAT-I-9406 együttműködési megállapodás 1. módosításának az Unió nevében történő megkötéséről

1

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2019/564 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 28.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt bizonyos tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre alkalmazott kockázatkezelési eljárások szerződő felek általi alkalmazási lehetőségének végét meghatározó időpontok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

3

*

A Bizottság (EU) 2019/565 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 28.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő (EU) 2015/2205 felhatalmazáson alapuló rendeletnek, az (EU) 2016/592 felhatalmazáson alapuló rendeletnek és az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a bizonyos ügylettípusokra vonatkozó elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontja tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

6

*

A Bizottság (EU) 2019/566 végrehajtási rendelete (2019. április 9.) az Orosz Föderációból, a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről, valamint a Török Köztársaságból származó ugyanezen termék behozatalára vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről

9

*

A Bizottság (EU) 2019/567 végrehajtási rendelete (2019. április 9.) az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

36

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2019/568 végrehajtási határozata (2019. április 8.) az Egységes Szanálási Testület egy tagjának kinevezéséről

38

*

A Bizottság (EU) 2019/569 határozata (2019. április 3.) a Jogállamiság tiszteletben tartása az Európai Unióban elnevezésű javasolt polgári kezdeményezésről
  (az értesítés a C(2019) 2314. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2019) 2314. számú dokumentummal történt)

39

*

A Bizottság (EU) 2019/570 végrehajtási határozata (2019. április 8.) az 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtására a rescEU-képességekkel összefüggésben alkalmazandó szabályok megállapításáról, valamint a 2014/762/EU bizottsági végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 2644. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2019) 2644. számú dokumentummal történt)

1

41

*

Az Egységes Szanálási Testület (EU) 2019/571 határozata (2019. március 28.) a költségvetés végrehajtása tekintetében történő mentesítésről és az Egységes Szanálási Testület 2017. pénzügyi évének lezárásáról (SRB/PS/2019/02)

46

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az EU–LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló megállapodáshoz ( HL L 288., 2016.10.22. ) | 47 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az EU–LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló megállapodáshoz ( HL L 288., 2016.10.22. )

( HL L 288., 2016.10.22. )

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2019.4.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.4.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 99/1

---

A TANÁCS (EU) 2019/563 HATÁROZATA

(2019. április 8.)

az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti NAT-I-9406 együttműködési megállapodás 1. módosításának az Unió nevében történő megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdésének (7) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/538 tanácsi határozatnak (2) megfelelően az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti NAT-I-9406 együttműködési megállapodás 1. módosítását (a továbbiakban: NAT-I-9406 együttműködési megállapodás) – feltételezve annak későbbi időpontban történő megkötését – 2017. december 13-án aláírták. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/538 tanácsi határozatnak (2) megfelelően az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti NAT-I-9406 együttműködési megállapodás 1. módosítását (a továbbiakban: NAT-I-9406 együttműködési megállapodás) – feltételezve annak későbbi időpontban történő megkötését – 2017. december 13-án aláírták.

| (2) | A NAT-I-9406 együttműködési megállapodás 1. módosítása kiterjeszti a felek közötti együttműködés hatályát a légiforgalmi szolgáltatások modernizálásának valamennyi szakaszára – ideértve az üzemeltetési tevékenységeket is –, a globális interoperabilitás biztosítása céljából. Továbbá módosítja a NAT-I-9406 megállapodás szerkezetét és irányítását annak érdekében, hogy az ebben szereplő együttműködési tevékenységek végrehajtását és irányítását optimalizálja. |
| --- | --- |

(2)

A NAT-I-9406 együttműködési megállapodás 1. módosítása kiterjeszti a felek közötti együttműködés hatályát a légiforgalmi szolgáltatások modernizálásának valamennyi szakaszára – ideértve az üzemeltetési tevékenységeket is –, a globális interoperabilitás biztosítása céljából. Továbbá módosítja a NAT-I-9406 megállapodás szerkezetét és irányítását annak érdekében, hogy az ebben szereplő együttműködési tevékenységek végrehajtását és irányítását optimalizálja.

| (3) | Az Uniónak az 1. módosítás függelékében szereplő és a NAT-I-9406 együttműködési megállapodást felváltó, az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, a légiforgalmi szolgáltatási rendszerek korszerűsítéséről, a polgári repüléssel kapcsolatos kutatásról és fejlesztésről, valamint a globális interoperabilitásról szóló, NAT-I-9406A együttműködési megállapodás (a továbbiakban: NAT-I-9406A együttműködési megállapodás) ügyvezető igazgatóságában való részvételére vonatkozóan eljárási szabályokat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(3)

Az Uniónak az 1. módosítás függelékében szereplő és a NAT-I-9406 együttműködési megállapodást felváltó, az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, a légiforgalmi szolgáltatási rendszerek korszerűsítéséről, a polgári repüléssel kapcsolatos kutatásról és fejlesztésről, valamint a globális interoperabilitásról szóló, NAT-I-9406A együttműködési megállapodás (a továbbiakban: NAT-I-9406A együttműködési megállapodás) ügyvezető igazgatóságában való részvételére vonatkozóan eljárási szabályokat kell megállapítani.

| (4) | Ezért a NAT-I-9406 együttműködési megállapodás 1. módosítását az Unió nevében jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(4)

Ezért a NAT-I-9406 együttműködési megállapodás 1. módosítását az Unió nevében jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti NAT-I-9406 együttműködési megállapodás 1. módosítását az Unió nevében a Tanács jóváhagyja (3).

2. cikk

A Tanács elnöke kijelöli az(oka)t a személy(eke)t, aki(k) a NAT-I-9406 együttműködési megállapodás 1. módosítása II.B cikkében előírt értesítést az Unió nevében megteszik annak érdekében, hogy az Unió a NAT-I-9406 együttműködési megállapodás 1. módosítását (4) magára nézve kötelezőnek ismerje el.

3. cikk

A Tanács által kijelölt különbizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság meghatározza az Unió által a NAT-I-9406A együttműködési megállapodásnak és mellékleteinek a NAT-I-9406A együttműködési megállapodás III. cikkében említett ügyvezető igazgatóságában képviselendő álláspontot az alábbiak vonatkozásában:

| a) | a NAT-I-9406A együttműködési megállapodás további mellékleteinek és NAT-I-9406A együttműködési megállapodás mellékletei további függelékeinek elfogadása; és |
| --- | --- |

a)

a NAT-I-9406A együttműködési megállapodás további mellékleteinek és NAT-I-9406A együttműködési megállapodás mellékletei további függelékeinek elfogadása; és

| b) | a NAT-I-9406A együttműködési megállapodás mellékleteire vonatkozó és ezeknek a mellékletek függelékeire vonatkozó módosítások elfogadása. |
| --- | --- |

b)

a NAT-I-9406A együttműködési megállapodás mellékleteire vonatkozó és ezeknek a mellékletek függelékeire vonatkozó módosítások elfogadása.

4. cikk

Ezen határozat 3. cikke sérelme nélkül, a Bizottság a NAT-I-9406A együttműködési megállapodás III., IV., V., VII. és VIII. cikke alapján megfelelő intézkedéseket tehet.

5. cikk

Az Uniót a NAT-I-9406A együttműködési megállapodás XI. cikke szerinti konzultációkon a Bizottság képviseli.

6. cikk

A Bizottság szükség szerint, de legalább évente egyszer tájékoztatja a Tanácsot az együttműködési megállapodás végrehajtásáról.

7. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2019. április 8-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  
  2018. szeptember 12-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/538 határozata (2017. december 7.) az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti NAT-I-9406 együttműködési megállapodás 1. módosításának az Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról (HL L 90., 2018.4.6., 1. o.).

2

(3)  Az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti NAT-I-9406 együttműködési megállapodás 1. módosításának szövegét, az aláírásról szóló határozattal együtt a Hivatalos Lap HL L 90. (2018.4.6., 3. o.) számában tették közzé.

3

(4)  A NAT-I-9406 együttműködési megállapodás 1. módosítása hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

4

Európai Unió Hivatalos Lapjában.

---

RENDELETEK

| 2019.4.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 99/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.4.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 99/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/564 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2019. március 28.)

a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt bizonyos tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre alkalmazott kockázatkezelési eljárások szerződő felek általi alkalmazási lehetőségének végét meghatározó időpontok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (15) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2017. március 29-én az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének megfelelően bejelentette az Unióból való kilépésre vonatkozó szándékát. A kilépési megállapodás hatálybalépésének időpontjától, illetve ennek hiányában a kilépés bejelentésétől számított két év elteltével a Szerződések az Egyesült Királyság tekintetében hatályukat vesztik, kivéve, ha az Európai Tanács az Egyesült Királysággal egyetértésben a fenti időszak meghosszabbításáról egyhangúlag határoz. |
| --- | --- |

(1)

2017. március 29-én az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének megfelelően bejelentette az Unióból való kilépésre vonatkozó szándékát. A kilépési megállapodás hatálybalépésének időpontjától, illetve ennek hiányában a kilépés bejelentésétől számított két év elteltével a Szerződések az Egyesült Királyság tekintetében hatályukat vesztik, kivéve, ha az Európai Tanács az Egyesült Királysággal egyetértésben a fenti időszak meghosszabbításáról egyhangúlag határoz.

| (2) | Az (EU) 2019/397 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (3) a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt bizonyos tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre alkalmazott kockázatkezelési eljárások szerződő felek általi alkalmazási lehetőségének végét meghatározó időpontok tekintetében történő módosításáról rendelkezik. Az (EU) 2019/397 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke szerint az említett rendeletet az azt követő naptól kell alkalmazni, amelyen az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdése szerint a Szerződéseknek az Egyesült Királyságra, illetve az Egyesült Királyságban történő alkalmazása megszűnik, kivéve, ha a kilépésről rendelkező megállapodás az említett időpontig hatályba lép vagy az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében említett kétéves időszakot meghosszabbították. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2019/397 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (3) a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt bizonyos tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre alkalmazott kockázatkezelési eljárások szerződő felek általi alkalmazási lehetőségének végét meghatározó időpontok tekintetében történő módosításáról rendelkezik. Az (EU) 2019/397 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke szerint az említett rendeletet az azt követő naptól kell alkalmazni, amelyen az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdése szerint a Szerződéseknek az Egyesült Királyságra, illetve az Egyesült Királyságban történő alkalmazása megszűnik, kivéve, ha a kilépésről rendelkező megállapodás az említett időpontig hatályba lép vagy az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében említett kétéves időszakot meghosszabbították.

| (3) | 2019. március 20-i levelével az Egyesült Királyság kérelmet nyújtott be az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében előírt időszak 2019. június 30-ig azzal a céllal történő meghosszabbítására irányulóan, hogy véglegesítse a kilépésről rendelkező megállapodás megerősítését (4). 2019. március 21-én az Európai Tanács 2019. május 22-ig tartó meghosszabbítást hagyott jóvá, amennyiben a brit alsóház a következő héten jóváhagyja a kilépésről rendelkező megállapodást. Ellenkező esetben az Európai Tanács által jóváhagyottak szerint az időszak 2019. április 12-ig hosszabbodik meg. Következésképpen az (EU) 2019/397 felhatalmazáson alapuló rendelet nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(3)

2019. március 20-i levelével az Egyesült Királyság kérelmet nyújtott be az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében előírt időszak 2019. június 30-ig azzal a céllal történő meghosszabbítására irányulóan, hogy véglegesítse a kilépésről rendelkező megállapodás megerősítését (4). 2019. március 21-én az Európai Tanács 2019. május 22-ig tartó meghosszabbítást hagyott jóvá, amennyiben a brit alsóház a következő héten jóváhagyja a kilépésről rendelkező megállapodást. Ellenkező esetben az Európai Tanács által jóváhagyottak szerint az időszak 2019. április 12-ig hosszabbodik meg. Következésképpen az (EU) 2019/397 felhatalmazáson alapuló rendelet nem alkalmazandó.

| (4) | Az (EU) 2019/397 felhatalmazáson alapuló rendelet alapjául szolgáló okok az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében említett időszak esetleges meghosszabbításától függetlenül azonban továbbra is fennállnak. Különösen a piac zökkenőmentes működését, valamint az Unióban letelepedett szerződő felek közötti egyenlő versenyfeltételeket érintő kockázatok továbbra is fennállnak abban az esetben, ha az Egyesült Királyság a meghosszabbított időszakot követően megállapodás nélkül lép ki az Unióból. Ezek a kockázatok a közeljövőben várhatóan megmaradnak. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2019/397 felhatalmazáson alapuló rendelet alapjául szolgáló okok az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében említett időszak esetleges meghosszabbításától függetlenül azonban továbbra is fennállnak. Különösen a piac zökkenőmentes működését, valamint az Unióban letelepedett szerződő felek közötti egyenlő versenyfeltételeket érintő kockázatok továbbra is fennállnak abban az esetben, ha az Egyesült Királyság a meghosszabbított időszakot követően megállapodás nélkül lép ki az Unióból. Ezek a kockázatok a közeljövőben várhatóan megmaradnak.

| (5) | Az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Ez a rendelet az Európai Bankhatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság és az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(6)

Ez a rendelet az Európai Bankhatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság és az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul.

| (7) | A lehető leggyorsabban elő kell segíteni hatékony megoldások piaci szereplők általi végrehajtását. Az Európai Bankfelügyeleti Hatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapírpiaci Felügyeleti Hatóság ezért elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznokat, de az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 10. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével, az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 10. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével, és az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 10. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban nem folytatott le nyilvános konzultációt. Ugyanezen okból e rendeletnek a kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(7)

A lehető leggyorsabban elő kell segíteni hatékony megoldások piaci szereplők általi végrehajtását. Az Európai Bankfelügyeleti Hatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapírpiaci Felügyeleti Hatóság ezért elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznokat, de az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 10. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével, az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 10. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével, és az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 10. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban nem folytatott le nyilvános konzultációt. Ugyanezen okból e rendeletnek a kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet 35. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„35. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   A 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében említett szerződő felek az e rendelet alkalmazásának kezdőnapján meglévő kockázatkezelési eljárásaikat továbbra is alkalmazhatják azon nem központilag elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek vonatkozásában, amelyeket 2012. augusztus 16. és e rendelet alkalmazásának releváns kezdőnapjai között kötöttek vagy nováció útján megújítottak.

(2)   A 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében említett szerződő felek ugyancsak továbbra is alkalmazhatják a 2019. március 14-én meglévő kockázatkezelési eljárásaikat azon nem központilag elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek vonatkozásában, amelyek megfelelnek a következő követelmények mindegyikének:

| a) | a nem központilag elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket vagy e rendelet alkalmazásának releváns, e rendelet 36., 37. és 38. cikkében meghatározott kezdőnapjai vagy 2019. április 11. előtt kötöttek vagy újítottak meg nováció útján, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont; |
| --- | --- |

a)

a nem központilag elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket vagy e rendelet alkalmazásának releváns, e rendelet 36., 37. és 38. cikkében meghatározott kezdőnapjai vagy 2019. április 11. előtt kötöttek vagy újítottak meg nováció útján, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont;

| b) | a nem központilag elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek novációjára kizárólag az Egyesült Királyságban letelepedett szerződő félnek egy tagállamban letelepedett szerződő féllel való helyettesítése céljából kerül sor; |
| --- | --- |

b)

a nem központilag elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek novációjára kizárólag az Egyesült Királyságban letelepedett szerződő félnek egy tagállamban letelepedett szerződő féllel való helyettesítése céljából kerül sor;

| c) | a nem központilag elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek novációjára az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdése értelmében a Szerződéseknek az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban történő alkalmazásának megszűnését követő nap és az alábbi napok közül a későbbi nap között kerül sor:






  i. | az alkalmazás e rendelet 36., 37. és 38. cikkében meghatározott releváns kezdőnapjai; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

a nem központilag elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek novációjára az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdése értelmében a Szerződéseknek az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban történő alkalmazásának megszűnését követő nap és az alábbi napok közül a későbbi nap között kerül sor:

i.

az alkalmazás e rendelet 36., 37. és 38. cikkében meghatározott releváns kezdőnapjai; vagy

| ii. | 12 hónappal az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdése értelmében az uniós jognak az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban történő alkalmazásának megszűnését követő nap.”. |
| --- | --- |

ii.

12 hónappal az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdése értelmében az uniós jognak az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban történő alkalmazásának megszűnését követő nap.”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet az azt követő naptól kell alkalmazni, amelyen az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdése értelmében a Szerződéseknek az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban történő alkalmazása megszűnik.

Ez a rendelet azonban nem alkalmazandó a következő esetekben:

| a) | az Egyesült Királysággal az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke (2) bekezdésének megfelelően megkötött, kilépésről rendelkező megállapodás az e cikk második bekezdésében említett időpontig hatályba lép; |
| --- | --- |

a)

az Egyesült Királysággal az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke (2) bekezdésének megfelelően megkötött, kilépésről rendelkező megállapodás az e cikk második bekezdésében említett időpontig hatályba lép;

| b) | határozatot hoztak az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében említett kétéves időszak 2019. december 31-én túli meghosszabbításáról. |
| --- | --- |

b)

határozatot hoztak az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében említett kétéves időszak 2019. december 31-én túli meghosszabbításáról.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2019/397 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. december 19.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt bizonyos tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre alkalmazott kockázatkezelési eljárások szerződő felek általi alkalmazási lehetőségének végét meghatározó időpontok tekintetében történő módosításáról (HL L 71., 2019.3.13., 15. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. október 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek kockázatcsökkentési technikáit meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 340., 2016.12.15., 9. o.).

3

(4)  Megállapodás Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről (HL C 66 I, 2019.2.19., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1094/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

7

---

| 2019.4.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 99/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.4.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 99/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/565 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2019. március 28.)

a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő (EU) 2015/2205 felhatalmazáson alapuló rendeletnek, az (EU) 2016/592 felhatalmazáson alapuló rendeletnek és az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a bizonyos ügylettípusokra vonatkozó elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontja tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2017. március 29-én az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének megfelelően bejelentette az Unióból való kilépésre vonatkozó szándékát. A kilépési megállapodás hatálybalépésének időpontjától, illetve ennek hiányában a kilépés bejelentésétől számított két év elteltével a Szerződések az Egyesült Királyság tekintetében hatályukat vesztik, kivéve, ha az Európai Tanács az Egyesült Királysággal egyetértésben a fenti időszak meghosszabbításáról egyhangúlag határoz. |
| --- | --- |

(1)

2017. március 29-én az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének megfelelően bejelentette az Unióból való kilépésre vonatkozó szándékát. A kilépési megállapodás hatálybalépésének időpontjától, illetve ennek hiányában a kilépés bejelentésétől számított két év elteltével a Szerződések az Egyesült Királyság tekintetében hatályukat vesztik, kivéve, ha az Európai Tanács az Egyesült Királysággal egyetértésben a fenti időszak meghosszabbításáról egyhangúlag határoz.

| (2) | Az (EU) 2019/396 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) az (EU) 2015/2205 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (3), az (EU) 2016/592 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (4) és az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (5) a bizonyos ügylettípusokra vonatkozó elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontja tekintetében történő módosításáról rendelkezik. Az (EU) 2019/396 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke szerint az említett rendeletet az azt követő naptól kell alkalmazni, amelyen az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdése szerint a Szerződéseknek az Egyesült Királyságra, illetve az Egyesült Királyságban történő alkalmazása megszűnik, kivéve, ha a kilépésről rendelkező megállapodás az említett időpontig hatályba lép vagy az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében említett kétéves időszakot meghosszabbították. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2019/396 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) az (EU) 2015/2205 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (3), az (EU) 2016/592 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (4) és az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (5) a bizonyos ügylettípusokra vonatkozó elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontja tekintetében történő módosításáról rendelkezik. Az (EU) 2019/396 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke szerint az említett rendeletet az azt követő naptól kell alkalmazni, amelyen az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdése szerint a Szerződéseknek az Egyesült Királyságra, illetve az Egyesült Királyságban történő alkalmazása megszűnik, kivéve, ha a kilépésről rendelkező megállapodás az említett időpontig hatályba lép vagy az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében említett kétéves időszakot meghosszabbították.

| (3) | 2019. március 20-i levelével az Egyesült Királyság kérelmet nyújtott be az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében előírt időszak 2019. június 30-ig azzal a céllal történő meghosszabbítására irányulóan, hogy véglegesítse a kilépésről rendelkező megállapodás megerősítését (6). 2019. március 21-én az Európai Tanács 2019. május 22-ig tartó meghosszabbítást hagyott jóvá, amennyiben a brit alsóház a következő héten jóváhagyja a kilépésről rendelkező megállapodást. Ellenkező esetben az Európai Tanács által jóváhagyottak szerint az időszak 2019. április 12-ig hosszabbodik meg. Következésképpen az (EU) 2019/396 felhatalmazáson alapuló rendelet nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(3)

2019. március 20-i levelével az Egyesült Királyság kérelmet nyújtott be az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében előírt időszak 2019. június 30-ig azzal a céllal történő meghosszabbítására irányulóan, hogy véglegesítse a kilépésről rendelkező megállapodás megerősítését (6). 2019. március 21-én az Európai Tanács 2019. május 22-ig tartó meghosszabbítást hagyott jóvá, amennyiben a brit alsóház a következő héten jóváhagyja a kilépésről rendelkező megállapodást. Ellenkező esetben az Európai Tanács által jóváhagyottak szerint az időszak 2019. április 12-ig hosszabbodik meg. Következésképpen az (EU) 2019/396 felhatalmazáson alapuló rendelet nem alkalmazandó.

| (4) | Az (EU) 2019/396 felhatalmazáson alapuló rendelet alapjául szolgáló okok az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében említett időszak esetleges meghosszabbításától függetlenül azonban továbbra is fennállnak. Különösen a piac zökkenőmentes működését, valamint az Unióban letelepedett szerződő felek közötti egyenlő versenyfeltételeket érintő kockázatok továbbra is fennállnak abban az esetben, ha az Egyesült Királyság a meghosszabbított időszakot követően megállapodás nélkül lép ki az Unióból. Ezek a kockázatok a közeljövőben várhatóan megmaradnak. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2019/396 felhatalmazáson alapuló rendelet alapjául szolgáló okok az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében említett időszak esetleges meghosszabbításától függetlenül azonban továbbra is fennállnak. Különösen a piac zökkenőmentes működését, valamint az Unióban letelepedett szerződő felek közötti egyenlő versenyfeltételeket érintő kockázatok továbbra is fennállnak abban az esetben, ha az Egyesült Királyság a meghosszabbított időszakot követően megállapodás nélkül lép ki az Unióból. Ezek a kockázatok a közeljövőben várhatóan megmaradnak.

| (5) | Az (EU) 2015/2205 felhatalmazáson alapuló rendeletet, az (EU) 2016/592 felhatalmazáson alapuló rendeletet és az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2015/2205 felhatalmazáson alapuló rendeletet, az (EU) 2016/592 felhatalmazáson alapuló rendeletet és az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(6)

Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul.

| (7) | A lehető leggyorsabban elő kell segíteni hatékony megoldások piaci szereplők általi végrehajtását. Az Európai Értékpapírpiaci Felügyeleti Hatóság ezért elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznokat, de az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 10. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban nem folytatott le nyilvános konzultációt. Ugyanezen okból e rendeletnek a kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(7)

A lehető leggyorsabban elő kell segíteni hatékony megoldások piaci szereplők általi végrehajtását. Az Európai Értékpapírpiaci Felügyeleti Hatóság ezért elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznokat, de az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 10. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban nem folytatott le nyilvános konzultációt. Ugyanezen okból e rendeletnek a kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2015/2205 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosítása

Az (EU) 2015/2205 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek mellékletben meghatározott kategóriáihoz tartozó ügyletek tekintetében az elszámolási kötelezettség e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított 12 hónap elteltével lép hatályba, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:






  a) | az elszámolási kötelezettség 2019. április 11.-ig nem aktiválódott; |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek mellékletben meghatározott kategóriáihoz tartozó ügyletek tekintetében az elszámolási kötelezettség e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított 12 hónap elteltével lép hatályba, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

a)

az elszámolási kötelezettség 2019. április 11.-ig nem aktiválódott;

| b) | az ügyletek novációjára kizárólag az Egyesült Királyságban letelepedett szerződő félnek egy tagállamban letelepedett szerződő féllel való helyettesítése céljából kerül sor.”; |
| --- | --- |

b)

az ügyletek novációjára kizárólag az Egyesült Királyságban letelepedett szerződő félnek egy tagállamban letelepedett szerződő féllel való helyettesítése céljából kerül sor.”;

| 2. | A 4. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A 3. kategóriába tartozó pénzügyi szerződő felek és az e rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, pénzügyi szerződő felek közötti ügyletek esetében a 648/2012/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett minimális hátralévő futamidő az elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontjában:






  a) | 50 év a melléklet 1. vagy 2. táblázatában meghatározott kategóriákhoz tartozó ügyletek esetében; |
| --- | --- | --- |

2.

A 4. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A 3. kategóriába tartozó pénzügyi szerződő felek és az e rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, pénzügyi szerződő felek közötti ügyletek esetében a 648/2012/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett minimális hátralévő futamidő az elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontjában:

a)

50 év a melléklet 1. vagy 2. táblázatában meghatározott kategóriákhoz tartozó ügyletek esetében;

| b) | 3 év a melléklet 3. vagy 4. táblázatában meghatározott kategóriákhoz tartozó ügyletek esetében.”. |
| --- | --- |

b)

3 év a melléklet 3. vagy 4. táblázatában meghatározott kategóriákhoz tartozó ügyletek esetében.”.

2. cikk

Az (EU) 2016/592 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosítása

Az (EU) 2016/592 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek mellékletben meghatározott kategóriáihoz tartozó ügyletek tekintetében az elszámolási kötelezettség e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított 12 hónap elteltével lép hatályba, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:






  a) | az elszámolási kötelezettség 2019. április 11.-ig nem aktiválódott; |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek mellékletben meghatározott kategóriáihoz tartozó ügyletek tekintetében az elszámolási kötelezettség e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított 12 hónap elteltével lép hatályba, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

a)

az elszámolási kötelezettség 2019. április 11.-ig nem aktiválódott;

| b) | az ügyletek novációjára kizárólag az Egyesült Királyságban letelepedett szerződő félnek egy tagállamban letelepedett szerződő féllel való helyettesítése céljából kerül sor.”; |
| --- | --- |

b)

az ügyletek novációjára kizárólag az Egyesült Királyságban letelepedett szerződő félnek egy tagállamban letelepedett szerződő féllel való helyettesítése céljából kerül sor.”;

| 2. | A 4. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A 3. kategóriába tartozó pénzügyi szerződő felek és az e rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, pénzügyi szerződő felek közötti ügyletek esetében a 648/2012/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett minimális hátralévő futamidő az elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontjában 5 év és 3 hónap.”. |
| --- | --- |

2.

A 4. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A 3. kategóriába tartozó pénzügyi szerződő felek és az e rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, pénzügyi szerződő felek közötti ügyletek esetében a 648/2012/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett minimális hátralévő futamidő az elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontjában 5 év és 3 hónap.”.

3. cikk

Az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosítása

Az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek mellékletben meghatározott kategóriáihoz tartozó ügyletek tekintetében az elszámolási kötelezettség e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított 12 hónap elteltével lép hatályba, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:






  a) | az elszámolási kötelezettség 2019. április 11.-ig nem aktiválódott; |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek mellékletben meghatározott kategóriáihoz tartozó ügyletek tekintetében az elszámolási kötelezettség e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított 12 hónap elteltével lép hatályba, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

a)

az elszámolási kötelezettség 2019. április 11.-ig nem aktiválódott;

| b) | az ügyletek novációjára kizárólag az Egyesült Királyságban letelepedett szerződő félnek egy tagállamban letelepedett szerződő féllel való helyettesítése céljából kerül sor.”; |
| --- | --- |

b)

az ügyletek novációjára kizárólag az Egyesült Királyságban letelepedett szerződő félnek egy tagállamban letelepedett szerződő féllel való helyettesítése céljából kerül sor.”;

| 2. | A 4. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A 3. kategóriába tartozó pénzügyi szerződő felek és az e rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, pénzügyi szerződő felek közötti ügyletek esetében a 648/2012/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett minimális hátralévő futamidő az elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontjában:






  a) | 15 év az I. melléklet 1. táblázatában meghatározott kategóriákhoz tartozó ügyletek esetében; |
| --- | --- | --- |

2.

A 4. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A 3. kategóriába tartozó pénzügyi szerződő felek és az e rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, pénzügyi szerződő felek közötti ügyletek esetében a 648/2012/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett minimális hátralévő futamidő az elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontjában:

a)

15 év az I. melléklet 1. táblázatában meghatározott kategóriákhoz tartozó ügyletek esetében;

| b) | 3 év az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott kategóriákhoz tartozó ügyletek esetében.”. |
| --- | --- |

b)

3 év az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott kategóriákhoz tartozó ügyletek esetében.”.

4. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet az azt követő naptól kell alkalmazni, amelyen az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdése értelmében a Szerződéseknek az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban történő alkalmazása megszűnik.

Ez a rendelet azonban nem alkalmazandó a következő esetekben:

| a) | az Egyesült Királysággal az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke (2) bekezdésének megfelelően megkötött, kilépésről rendelkező megállapodás az e cikk második bekezdésében említett időpontig hatályba lép; |
| --- | --- |

a)

az Egyesült Királysággal az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke (2) bekezdésének megfelelően megkötött, kilépésről rendelkező megállapodás az e cikk második bekezdésében említett időpontig hatályba lép;

| b) | határozatot hoztak az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében említett kétéves időszak 2019. december 31-én túli meghosszabbításáról. |
| --- | --- |

b)

határozatot hoztak az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében említett kétéves időszak 2019. december 31-én túli meghosszabbításáról.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2019/396 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. december 19.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő (EU) 2015/2205 felhatalmazáson alapuló rendeletnek, az (EU) 2016/592 felhatalmazáson alapuló rendeletnek és az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a bizonyos ügylettípusokra vonatkozó elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontja tekintetében történő módosításáról (HL L 71., 2019.3.13., 11. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2015/2205 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. augusztus 6.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az elszámolási kötelezettségre vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 314., 2015.12.1., 13. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2016/592 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. március 1.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az elszámolási kötelezettségre vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 103., 2016.4.19., 5. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. június 10.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az elszámolási kötelezettségre vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 195., 2016.7.20., 3. o.).

5

(6)  Megállapodás Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről (HL C 66 I, 2019.2.19., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.)

7

---

| 2019.4.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 99/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.4.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 99/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/566 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. április 9.)

az Orosz Föderációból, a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről, valamint a Török Köztársaságból származó ugyanezen termék behozatalára vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Hatályban lévő intézkedések

Hatályban lévő intézkedések

a)   
  Koreai Köztársaság és Malajzia

Koreai Köztársaság és Malajzia

| (1) | A Tanács dömpingellenes vizsgálatot követően a 778/2003/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea) és Malajziából származó egyes csőszerelvények behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat). A dömpingellenes intézkedésekre vonatkozó, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti első hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1001/2008/EK végrehajtási rendelettel (3) újból dömpingellenes intézkedéseket vezetett be. A dömpingellenes intézkedésekre vonatkozó, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti második hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Bizottság az 1283/2014/EU végrehajtási rendelettel (4) ismételten dömpingellenes intézkedéseket vezetett be. Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően, amely a dömpingnek egy koreai exportáló gyártó, a TK Corporation tekintetében való vizsgálatára korlátozódott, a Bizottság az (EU) 2016/306 végrehajtási rendelettel (5) módosította az 1283/2014/EU végrehajtási rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács dömpingellenes vizsgálatot követően a 778/2003/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea) és Malajziából származó egyes csőszerelvények behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat). A dömpingellenes intézkedésekre vonatkozó, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti első hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1001/2008/EK végrehajtási rendelettel (3) újból dömpingellenes intézkedéseket vezetett be. A dömpingellenes intézkedésekre vonatkozó, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti második hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Bizottság az 1283/2014/EU végrehajtási rendelettel (4) ismételten dömpingellenes intézkedéseket vezetett be. Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően, amely a dömpingnek egy koreai exportáló gyártó, a TK Corporation tekintetében való vizsgálatára korlátozódott, a Bizottság az (EU) 2016/306 végrehajtási rendelettel (5) módosította az 1283/2014/EU végrehajtási rendeletet.

2

3

4

5

| (2) | A Koreai Köztársaságból származó egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó, jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések formája értékvám volt, amelyet az egyedileg megnevezett exportőrtől (TK Corporation) származó behozatalra vonatkozó 32,4 %-os dömpingkülönbözet szintjén határoztak meg, a kárkülönbözet szintjén megállapított 44,0 %-os maradékvám mellett. |
| --- | --- |

(2)

A Koreai Köztársaságból származó egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó, jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések formája értékvám volt, amelyet az egyedileg megnevezett exportőrtől (TK Corporation) származó behozatalra vonatkozó 32,4 %-os dömpingkülönbözet szintjén határoztak meg, a kárkülönbözet szintjén megállapított 44,0 %-os maradékvám mellett.

| (3) | A Malajziából származó egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó, jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések formája értékvám volt, amelyet az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra vonatkozó 49,9 %-os és 59,2 %-os dömpingkülönbözet szintjén határoztak meg, 75,0 %-os maradékvám mellett. |
| --- | --- |

(3)

A Malajziából származó egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó, jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések formája értékvám volt, amelyet az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra vonatkozó 49,9 %-os és 59,2 %-os dömpingkülönbözet szintjén határoztak meg, 75,0 %-os maradékvám mellett.

b)   
  A Török Köztársaság és az Oroszországi Föderáció

A Török Köztársaság és az Oroszországi Föderáció

| (4) | A Tanács dömpingellenes vizsgálatot követően a 78/2013/EU végrehajtási rendelettel (6) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Török Köztársaságból (a továbbiakban: Törökország) és az Oroszországi Föderációból (a továbbiakban: Oroszország) származó egyes csőszerelvények behozatalára. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács dömpingellenes vizsgálatot követően a 78/2013/EU végrehajtási rendelettel (6) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Török Köztársaságból (a továbbiakban: Törökország) és az Oroszországi Föderációból (a továbbiakban: Oroszország) származó egyes csőszerelvények behozatalára.

6

| (5) | Oroszországot illetően a jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések formája a 23,8 %-os dömpingkülönbözet szintjén meghatározott érték- és maradékvám. Törökországot illetően az értékvámot az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra vonatkozó 2,9 %-os, 9,6 %-os, illetve 12,1 %-os dömpingkülönbözet szintjén határozták meg, 16,7 %-os maradékvám mellett. |
| --- | --- |

(5)

Oroszországot illetően a jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések formája a 23,8 %-os dömpingkülönbözet szintjén meghatározott érték- és maradékvám. Törökországot illetően az értékvámot az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra vonatkozó 2,9 %-os, 9,6 %-os, illetve 12,1 %-os dömpingkülönbözet szintjén határozták meg, 16,7 %-os maradékvám mellett.

c)   
  A felülvizsgálat hatálya alá nem tartozó egyéb harmadik országok

A felülvizsgálat hatálya alá nem tartozó egyéb harmadik országok

| (6) | A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes csőszerelvények behozatalára jelenleg dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, amelyeket Tajvanra, Indonéziára, Srí Lankára és a Fülöp-szigetekre is kiterjesztettek (7). |
| --- | --- |

(6)

A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes csőszerelvények behozatalára jelenleg dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, amelyeket Tajvanra, Indonéziára, Srí Lankára és a Fülöp-szigetekre is kiterjesztettek (7).

7

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (7) | A Törökországból, Oroszországból, Koreából és Malajziából származó egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó, hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (8) közzétételét követően a Bizottsághoz felülvizsgálat megindítása iránti kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(7)

A Törökországból, Oroszországból, Koreából és Malajziából származó egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó, hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (8) közzétételét követően a Bizottsághoz felülvizsgálat megindítása iránti kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

8

| (8) | A kérelmet a tompahegesztésre használt acélszerelvények iparágának érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be olyan uniós gyártók nevében, amelyek termelése az egyes csőszerelvények teljes uniós termelésének mintegy 51 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(8)

A kérelmet a tompahegesztésre használt acélszerelvények iparágának érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be olyan uniós gyártók nevében, amelyek termelése az egyes csőszerelvények teljes uniós termelésének mintegy 51 %-át teszi ki.

| (9) | A kérelem azon az indokláson alapul, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával és/vagy megismétlődésével és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával és/vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(9)

A kérelem azon az indokláson alapul, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával és/vagy megismétlődésével és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával és/vagy megismétlődésével járna.

1.3.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (10) | Miután a Bizottság az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2018. január 27-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (9) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(10)

Miután a Bizottság az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2018. január 27-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (9) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

9

1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (11) | A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2017. évre (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2014. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(11)

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2017. évre (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2014. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.5.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (12) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy vegyenek részt a vizsgálatban. A Bizottság ezenfelül külön értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőt, a többi ismert uniós gyártót, az exportáló gyártókat, az érintettként ismert uniós importőröket és felhasználókat, valamint a törökországi, oroszországi, koreai és malajziai hatóságokat, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy vegyenek részt a vizsgálatban. A Bizottság ezenfelül külön értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőt, a többi ismert uniós gyártót, az exportáló gyártókat, az érintettként ismert uniós importőröket és felhasználókat, valamint a törökországi, oroszországi, koreai és malajziai hatóságokat, és felkérte őket a részvételre.

| (13) | Valamennyi érdekelt fél felkérést kapott arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül ismertesse álláspontját, szolgáltasson információt és mindezeket támassza alá bizonyítékokkal. Az érdekelt felek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban meghallgatást kérjenek a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt. |
| --- | --- |

(13)

Valamennyi érdekelt fél felkérést kapott arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül ismertesse álláspontját, szolgáltasson információt és mindezeket támassza alá bizonyítékokkal. Az érdekelt felek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban meghallgatást kérjenek a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt.

1.5.1.   Mintavétel

Mintavétel

| (14) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.5.2.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (15) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egy olyan mintát választott ki a termelés azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni, a földrajzi helyet is figyelembe véve. A minta négy uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók termelése a teljes uniós termelés mintegy 54 %-át tette ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. A megadott határidőig nem érkezett észrevétel, így a mintát jóváhagyták. A minta az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak tekinthető. |
| --- | --- |

(15)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egy olyan mintát választott ki a termelés azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni, a földrajzi helyet is figyelembe véve. A minta négy uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók termelése a teljes uniós termelés mintegy 54 %-át tette ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. A megadott határidőig nem érkezett észrevétel, így a mintát jóváhagyták. A minta az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak tekinthető.

1.5.3.   Mintavétel a független importőrök körében

Mintavétel a független importőrök körében

| (16) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes független importőrt/felhasználót, hogy vegyenek részt a vizsgálatban. A Bizottság felkérte ezeket a feleket, hogy jelentkezzenek, és a vállalataikra vonatkozóan bocsássák a rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítés II. mellékletében kért információkat. Két importőr jelentkezett. Felkérték őket, hogy az együttműködés keretében töltsék ki a kérdőívet. Azonban egyikük sem válaszolt. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes független importőrt/felhasználót, hogy vegyenek részt a vizsgálatban. A Bizottság felkérte ezeket a feleket, hogy jelentkezzenek, és a vállalataikra vonatkozóan bocsássák a rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítés II. mellékletében kért információkat. Két importőr jelentkezett. Felkérték őket, hogy az együttműködés keretében töltsék ki a kérdőívet. Azonban egyikük sem válaszolt.

1.5.4.   Mintavétel az exportáló gyártók körében

Mintavétel az exportáló gyártók körében

| (17) | Tekintettel a hatályvesztési felülvizsgálatban érintett négy ország exportáló gyártóinak nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő. |
| --- | --- |

(17)

Tekintettel a hatályvesztési felülvizsgálatban érintett négy ország exportáló gyártóinak nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő.

| (18) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az érintett országokban működő valamennyi ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A kért információk között szerepelt az értékesítési volumen és érték, a termelési volumen és a termelési kapacitás. A Bizottság ezenkívül felkérte az érintett országok Európai Unió mellett működő képviseleteit, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezzék meg azokat és/vagy vegyék fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az érintett országokban működő valamennyi ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A kért információk között szerepelt az értékesítési volumen és érték, a termelési volumen és a termelési kapacitás. A Bizottság ezenkívül felkérte az érintett országok Európai Unió mellett működő képviseleteit, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezzék meg azokat és/vagy vegyék fel velük a kapcsolatot.

| (19) | Negyven ismert potenciális exportáló gyártónak küldtek mintavételi kérdőívet: közülük tizenegy Törökországban, öt Malajziában, tíz Dél-Koreában és tizennégy Oroszországban működik. Három török vállalat válaszolt a mintavételi kérdőívre, ezek közül egy később visszalépett az együttműködéstől. Egy orosz vállalat válaszolt a mintavételi kérdőívre, de később visszalépett az együttműködéstől. Sem a megkeresett malajziai vagy koreai gyártók, sem bármely más malajziai/koreai gyártó nem jelentkezett, és nem nyújtotta be a kért információkat. |
| --- | --- |

(19)

Negyven ismert potenciális exportáló gyártónak küldtek mintavételi kérdőívet: közülük tizenegy Törökországban, öt Malajziában, tíz Dél-Koreában és tizennégy Oroszországban működik. Három török vállalat válaszolt a mintavételi kérdőívre, ezek közül egy később visszalépett az együttműködéstől. Egy orosz vállalat válaszolt a mintavételi kérdőívre, de később visszalépett az együttműködéstől. Sem a megkeresett malajziai vagy koreai gyártók, sem bármely más malajziai/koreai gyártó nem jelentkezett, és nem nyújtotta be a kért információkat.

1.5.5.   Kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (20) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő négy uniós gyártónak, a (18) preambulumbekezdésben említett négy exportáló gyártónak, valamint két olyan importőrnek, amely a vizsgálat megindítása után jelentkezett. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő négy uniós gyártónak, a (18) preambulumbekezdésben említett négy exportáló gyártónak, valamint két olyan importőrnek, amely a vizsgálat megindítása után jelentkezett.

| (21) | A mintában szereplő négy uniós gyártó, valamint két törökországi exportáló gyártó küldte vissza a kitöltött kérdőívet. Az importőröktől nem érkezett válasz. |
| --- | --- |

(21)

A mintában szereplő négy uniós gyártó, valamint két törökországi exportáló gyártó küldte vissza a kitöltött kérdőívet. Az importőröktől nem érkezett válasz.

| (22) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:






  a) | Uniós gyártók:






  — | Erne Fittings GmbH Group, Ausztria |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

a)

Uniós gyártók:

—

Erne Fittings GmbH Group, Ausztria

| — | Lindemann, Németország |
| --- | --- |

—

Lindemann, Németország

| — | Vallourec Fittings S.A., Franciaország. |
| --- | --- |

—

Vallourec Fittings S.A., Franciaország.

| — | Virgilio CENA & Figli S.p.A., Olaszország |
| --- | --- |

—

Virgilio CENA & Figli S.p.A., Olaszország

| b) | Exportáló gyártók:






  — | Sardogan Industry and Trade – Mehmet Sardogan, Törökország |
| --- | --- | --- |

b)

Exportáló gyártók:

—

Sardogan Industry and Trade – Mehmet Sardogan, Törökország

| — | RSA Tesisat Malzemeleri San. Tic. A.S., Törökország |
| --- | --- |

—

RSA Tesisat Malzemeleri San. Tic. A.S., Törökország

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (23) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel: a jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kódok (TARIC-kódok: 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 és 7307998098) alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket), amelyek legnagyobb külső átmérője legfeljebb 609,6 mm, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
| --- | --- |

(23)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel: a jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kódok (TARIC-kódok: 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 és 7307998098) alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket), amelyek legnagyobb külső átmérője legfeljebb 609,6 mm, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (24) | Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező, az érintett négy országban gyártott és az Unióba exportált termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék azonos alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel és azonos alapvető felhasználási területekkel rendelkezik. Ezért ezeket a Bizottság az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekintette. |
| --- | --- |

(24)

Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező, az érintett négy országban gyártott és az Unióba exportált termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék azonos alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel és azonos alapvető felhasználási területekkel rendelkezik. Ezért ezeket a Bizottság az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekintette.

3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (25) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a hatályos intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően az érintett országokból folytatott dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna-e. |
| --- | --- |

(25)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a hatályos intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően az érintett országokból folytatott dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna-e.

3.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (26) | Az oroszországi, malajziai és koreai gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálatban. A két együttműködő török exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló teljes törökországi exportjának mintegy 50 %-át adta. Ez a felülvizsgálati időszak alatt a Törökország vonatkozásában megállapított teljes termelés mintegy 40 %-át jelentette. Ezért a Törökországból érkező együttműködés szintje alacsonynak tekinthető. |
| --- | --- |

(26)

Az oroszországi, malajziai és koreai gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálatban. A két együttműködő török exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló teljes törökországi exportjának mintegy 50 %-át adta. Ez a felülvizsgálati időszak alatt a Törökország vonatkozásában megállapított teljes termelés mintegy 40 %-át jelentette. Ezért a Törökországból érkező együttműködés szintje alacsonynak tekinthető.

| (27) | A Bizottság mind a négy érintett ország hatóságait tájékoztatta arról, hogy a Bizottság az együttműködés hiánya miatt a Törökországra, Oroszországra, Malajziára és Koreára vonatkozó ténymegállapításokat illetően az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott az érintett országok hatóságaitól e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság mind a négy érintett ország hatóságait tájékoztatta arról, hogy a Bizottság az együttműködés hiánya miatt a Törökországra, Oroszországra, Malajziára és Koreára vonatkozó ténymegállapításokat illetően az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott az érintett országok hatóságaitól e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet.

| (28) | Ennek következtében a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó ténymegállapításokat az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különösképpen a következőkre: nyilvánosan hozzáférhető adatok, mint például vállalatok hivatalos weboldalai, valamint a felülvizsgálati kérelmekben megadott, illetve az együttműködő felektől (nevezetesen a kérelmezőtől, a mintában szereplő uniós gyártóktól és a két együttműködő exportáló gyártótól) a felülvizsgálat során kapott információk. A Bizottság különböző importstatisztikákat is felhasznált, többek között az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött importstatisztikákat (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis). A Globális Kereskedelmi Atlaszban (Global Trade Atlas, a továbbiakban: GTA) (10) és az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: Egyesült Államok) importadatbázisában szereplő adatok is felhasználásra kerültek. |
| --- | --- |

(28)

Ennek következtében a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó ténymegállapításokat az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különösképpen a következőkre: nyilvánosan hozzáférhető adatok, mint például vállalatok hivatalos weboldalai, valamint a felülvizsgálati kérelmekben megadott, illetve az együttműködő felektől (nevezetesen a kérelmezőtől, a mintában szereplő uniós gyártóktól és a két együttműködő exportáló gyártótól) a felülvizsgálat során kapott információk. A Bizottság különböző importstatisztikákat is felhasznált, többek között az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött importstatisztikákat (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis). A Globális Kereskedelmi Atlaszban (Global Trade Atlas, a továbbiakban: GTA) (10) és az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: Egyesült Államok) importadatbázisában szereplő adatok is felhasználásra kerültek.

10

3.2.   Törökország

Törökország

3.2.1.   Dömping a felülvizsgálati időszak alatt

Dömping a felülvizsgálati időszak alatt

| (29) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek Törökországból az Unióba történő behozatala a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott adatok alapján dömpingelt volt-e. A teljesség érdekében a nem együttműködő exportáló gyártók által a felülvizsgálati időszak alatt folytatott dömpinget is megvizsgálták a rendelkezésre álló tények alapján, különös tekintettel a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból származó, a fuvarozás és a biztosítás tekintetében kiigazított adatokra, az együttműködő exportáló gyártók válaszai alapján. |
| --- | --- |

(29)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek Törökországból az Unióba történő behozatala a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott adatok alapján dömpingelt volt-e. A teljesség érdekében a nem együttműködő exportáló gyártók által a felülvizsgálati időszak alatt folytatott dömpinget is megvizsgálták a rendelkezésre álló tények alapján, különös tekintettel a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból származó, a fuvarozás és a biztosítás tekintetében kiigazított adatokra, az együttműködő exportáló gyártók válaszai alapján.

3.2.1.1.   Célzott dömping

| (30) | Az eredeti vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a vizsgálatban együttműködő egyes exportáló gyártók az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése értelmében célzott dömpinget folytattak. A felülvizsgálat során a Bizottság elemezte a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló exporteladásokat annak érdekében, hogy megvizsgálja, a célzott dömping folytatódott-e ezen időszak alatt, azaz hogy az exportárak egyértelműen és jelentős mértékben különböztek-e a különböző felvásárlók, régiók vagy időszakok esetében. E hatályvesztési felülvizsgálatban nem találtak ilyen gyakorlatra utaló jeleket. |
| --- | --- |

(30)

Az eredeti vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a vizsgálatban együttműködő egyes exportáló gyártók az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése értelmében célzott dömpinget folytattak. A felülvizsgálat során a Bizottság elemezte a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló exporteladásokat annak érdekében, hogy megvizsgálja, a célzott dömping folytatódott-e ezen időszak alatt, azaz hogy az exportárak egyértelműen és jelentős mértékben különböztek-e a különböző felvásárlók, régiók vagy időszakok esetében. E hatályvesztési felülvizsgálatban nem találtak ilyen gyakorlatra utaló jeleket.

3.2.1.2.   Együttműködő exportáló gyártók

Rendes érték

Rendes érték

| (31) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a teljes belföldi értékesítés volumene. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(31)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a teljes belföldi értékesítés volumene. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át a felülvizsgálati időszak alatt.

| (32) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatók az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal, és megvizsgálta, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók által belföldön értékesített egyes terméktípusok összmennyisége az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint reprezentatívnak tekinthető-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatók az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal, és megvizsgálta, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók által belföldön értékesített egyes terméktípusok összmennyisége az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint reprezentatívnak tekinthető-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át.

| (33) | A Bizottság – annak megállapítása érdekében, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el – valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevők részére végrehajtott nyereséges belföldi értékesítések részarányát a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság – annak megállapítása érdekében, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el – valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevők részére végrehajtott nyereséges belföldi értékesítések részarányát a felülvizsgálati időszak alatt.

| (34) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján határozta meg, amennyiben:






  a) | a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; és |
| --- | --- | --- |

(34)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján határozta meg, amennyiben:

a)

a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; és

| b) | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

| (35) | Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(35)

Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga.

| (36) | A rendes értéket az egyes terméktípusok felülvizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján határozták meg, amennyiben:






  a) | a terméktípus nyereségesen értékesített volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(36)

A rendes értéket az egyes terméktípusok felülvizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján határozták meg, amennyiben:

a)

a terméktípus nyereségesen értékesített volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki; vagy

| b) | e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget.

| (37) | Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalomban nem, vagy csak elégtelen mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki. |
| --- | --- |

(37)

Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalomban nem, vagy csak elégtelen mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki.

| (38) | A rendes érték képzésekor a Bizottság az egyes együttműködő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék felülvizsgálati időszak alatt jellemző előállítási költségeihez hozzáadta a következő tényezőket:






  a) | az egyes együttműködő exportáló gyártóknál a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(38)

A rendes érték képzésekor a Bizottság az egyes együttműködő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék felülvizsgálati időszak alatt jellemző előállítási költségeihez hozzáadta a következő tényezőket:

a)

az egyes együttműködő exportáló gyártóknál a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint

| b) | az egyes együttműködő exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, a szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

b)

az egyes együttműködő exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, a szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga.

Exportár

Exportár

| (39) | A felülvizsgálat tárgyát képező terméket minden esetben független vevőknek szállították az Unióba, ezért az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint történt, nevezetesen a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján. |
| --- | --- |

(39)

A felülvizsgálat tárgyát képező terméket minden esetben független vevőknek szállították az Unióba, ezért az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint történt, nevezetesen a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján.

Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (40) | A Bizottság a fentiekben meghatározott rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi szinten hasonlította össze. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság a fentiekben meghatározott rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi szinten hasonlította össze.

| (41) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. A rendes érték a fuvarozási és a hitelköltségek tekintetében, míg az exportár a fuvarozás, a biztosítás és a hitelköltségek tekintetében került kiigazításra. |
| --- | --- |

(41)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. A rendes érték a fuvarozási és a hitelköltségek tekintetében, míg az exportár a fuvarozás, a biztosítás és a hitelköltségek tekintetében került kiigazításra.

Az együttműködő exportáló gyártók által a felülvizsgálati időszak során folytatott dömping

Az együttműködő exportáló gyártók által a felülvizsgálati időszak során folytatott dömping

| (42) | Az együttműködő exportáló gyártók tekintetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusa vonatkozásában összehasonlította a rendes érték súlyozott átlagát a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(42)

Az együttműködő exportáló gyártók tekintetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusa vonatkozásában összehasonlította a rendes érték súlyozott átlagát a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (43) | A két együttműködő exportáló gyártó esetében a rendes érték és az exportár összehasonlítása azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt nem került sor dömpingre. |
| --- | --- |

(43)

A két együttműködő exportáló gyártó esetében a rendes érték és az exportár összehasonlítása azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt nem került sor dömpingre.

3.2.1.3.   Nem együttműködő exportáló gyártók

| (44) | A Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények felhasználásával megvizsgálta a nem együttműködő exportáló gyártók által folytatott dömpinget. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények felhasználásával megvizsgálta a nem együttműködő exportáló gyártók által folytatott dömpinget.

Rendes érték

Rendes érték

| (45) | A Bizottság nem tudta felhasználni az együttműködő exportáló gyártók esetében megállapított rendes érték súlyozott átlagát, mivel az darabszámon alapult, míg a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisából származó exportár tonnánkénti ár. A Bizottság ezért a kérelmező által benyújtott rendes értéket használta, mivel az ország egészére nézve az reprezentatívabb. Mindenesetre – az alábbiakban említettek szerint – az együttműködő exportáló gyártók esetében megállapított rendes érték súlyozott átlagának alkalmazása nem változtatná meg a Bizottságnak a felülvizsgálati időszak alatti dömping hiányára vonatkozó ténymegállapításait. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság nem tudta felhasználni az együttműködő exportáló gyártók esetében megállapított rendes érték súlyozott átlagát, mivel az darabszámon alapult, míg a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisából származó exportár tonnánkénti ár. A Bizottság ezért a kérelmező által benyújtott rendes értéket használta, mivel az ország egészére nézve az reprezentatívabb. Mindenesetre – az alábbiakban említettek szerint – az együttműködő exportáló gyártók esetében megállapított rendes érték súlyozott átlagának alkalmazása nem változtatná meg a Bizottságnak a felülvizsgálati időszak alatti dömping hiányára vonatkozó ténymegállapításait.

Exportár

Exportár

| (46) | A nem együttműködő törökországi exportáló gyártók átlagos exportárának megállapításához a Bizottság a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis adatait használta fel, az együttműködő exportáló gyártók behozatali számadatait figyelmen kívül hagyva. |
| --- | --- |

(46)

A nem együttműködő törökországi exportáló gyártók átlagos exportárának megállapításához a Bizottság a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis adatait használta fel, az együttműködő exportáló gyártók behozatali számadatait figyelmen kívül hagyva.

Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (47) | A Bizottság a fentiekben meghatározott rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi szinten hasonlította össze. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság a fentiekben meghatározott rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi szinten hasonlította össze.

| (48) | Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Bizottság – az árat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevétele érdekében – kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat. A rendes értéket és az exportárat a fuvarozási, biztosítási és hitelköltségek tekintetében az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott adatok alapján kiigazították. |
| --- | --- |

(48)

Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Bizottság – az árat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevétele érdekében – kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat. A rendes értéket és az exportárat a fuvarozási, biztosítási és hitelköltségek tekintetében az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott adatok alapján kiigazították.

A nem együttműködő exportáló gyártók által a felülvizsgálati időszak során folytatott dömping

A nem együttműködő exportáló gyártók által a felülvizsgálati időszak során folytatott dömping

| (49) | A Bizottság nem állapított meg dömpinget, mivel az exportár jelentősen meghaladta a rendes értéket. Ezenkívül a nem együttműködő exportáló gyártók átlagos exportára meghaladta az együttműködő exportáló gyártók átlagos exportárát. Így akkor sem lenne megállapítható dömping, ha az együttműködő exportáló gyártók rendes értékének súlyozott átlaga került volna felhasználásra. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság nem állapított meg dömpinget, mivel az exportár jelentősen meghaladta a rendes értéket. Ezenkívül a nem együttműködő exportáló gyártók átlagos exportára meghaladta az együttműködő exportáló gyártók átlagos exportárát. Így akkor sem lenne megállapítható dömping, ha az együttműködő exportáló gyártók rendes értékének súlyozott átlaga került volna felhasználásra.

3.2.2.   A dömping megismétlődésének valószínűsége

A dömping megismétlődésének valószínűsége

| (50) | mivel a felülvizsgálati időszak alatt nem állapítottak meg dömpinget, a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e a dömping megismétlődése, amennyiben a felülvizsgálat tárgyát képező termék Törökországból érkező behozatalára vonatkozó intézkedések hatályukat vesztik. Ez az alábbi elemek elemzését foglalta magában: a más célpiacok esetében alkalmazott exportár, a törökországi termelési és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje. |
| --- | --- |

(50)

mivel a felülvizsgálati időszak alatt nem állapítottak meg dömpinget, a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e a dömping megismétlődése, amennyiben a felülvizsgálat tárgyát képező termék Törökországból érkező behozatalára vonatkozó intézkedések hatályukat vesztik. Ez az alábbi elemek elemzését foglalta magában: a más célpiacok esetében alkalmazott exportár, a törökországi termelési és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.

3.2.2.1.   Egyéb harmadik országokba irányuló kivitel

| (51) | A Bizottság a 8 számjegyű kódon alapuló (11) török exportstatisztikák alapján megvizsgálta a törökországi exportőrök más harmadik országok piacain tanúsított árképzési magatartását. A Bizottság e statisztikákat azért vizsgálta, mert a felülvizsgálati időszak alatt a két együttműködő exportáló gyártó egyike sem exportált harmadik országokba. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság a 8 számjegyű kódon alapuló (11) török exportstatisztikák alapján megvizsgálta a törökországi exportőrök más harmadik országok piacain tanúsított árképzési magatartását. A Bizottság e statisztikákat azért vizsgálta, mert a felülvizsgálati időszak alatt a két együttműködő exportáló gyártó egyike sem exportált harmadik országokba.

11

| (52) | A GTA exportstatisztikái alapján, habár a törökországi gyártók számára az Unió a legjelentősebb exportpiac, ezek az exportok a felülvizsgálat tárgyát képező termék becsült törökországi termelésének mindössze mintegy 13 %-át teszik ki, az (53) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően. Ezért a felülvizsgálat tárgyát képező termék törökországi gyártói számára továbbra is a török belföldi piac a fő célpont. A török exportstatisztikák bizottsági elemzése azt is kimutatta, hogy a harmadik országokba irányuló export elhanyagolható volt (12), és hogy a terméktípusonkénti árváltozások olyan jelentősek voltak, hogy az érintett harmadik országokbeli átlagos egységárnak az uniós piac átlagos egységárával való összehasonlítása nem lett volna sem reprezentatív, sem észszerű. |
| --- | --- |

(52)

A GTA exportstatisztikái alapján, habár a törökországi gyártók számára az Unió a legjelentősebb exportpiac, ezek az exportok a felülvizsgálat tárgyát képező termék becsült törökországi termelésének mindössze mintegy 13 %-át teszik ki, az (53) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően. Ezért a felülvizsgálat tárgyát képező termék törökországi gyártói számára továbbra is a török belföldi piac a fő célpont. A török exportstatisztikák bizottsági elemzése azt is kimutatta, hogy a harmadik országokba irányuló export elhanyagolható volt (12), és hogy a terméktípusonkénti árváltozások olyan jelentősek voltak, hogy az érintett harmadik országokbeli átlagos egységárnak az uniós piac átlagos egységárával való összehasonlítása nem lett volna sem reprezentatív, sem észszerű.

12

3.2.2.2.   Törökországi termelési kapacitás

| (53) | A kérelem, az együttműködő vállalatok kérdőívre adott válaszai és a Török Acélexportőrök Szövetségének beadványa alapján a Bizottság a törökországi termelési kapacitást mintegy 35 000 tonnában állapította meg. Ugyanezen források alapján a Bizottság a felülvizsgálat tárgyát képező termék törökországi szabad kapacitását körülbelül 23 000 tonnában állapította meg. Bár ez a felülvizsgálat tárgyát képező termék felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználásának közel fele (53 000 tonna), az (54) és (55) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően valószínűtlen, hogy ezeket a szabad kapacitásokat nagy mennyiségben az uniós piacra irányítanák, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék. Azt is meg kell jegyezni, hogy a törökországi szabad kapacitás messze elmarad a többi érintett ország esetében megállapított szinttől (a becslések szerint Oroszország esetében 50 000 tonna, Korea esetében 112 000 tonna, Malajzia esetében pedig 44 000 tonna). |
| --- | --- |

(53)

A kérelem, az együttműködő vállalatok kérdőívre adott válaszai és a Török Acélexportőrök Szövetségének beadványa alapján a Bizottság a törökországi termelési kapacitást mintegy 35 000 tonnában állapította meg. Ugyanezen források alapján a Bizottság a felülvizsgálat tárgyát képező termék törökországi szabad kapacitását körülbelül 23 000 tonnában állapította meg. Bár ez a felülvizsgálat tárgyát képező termék felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználásának közel fele (53 000 tonna), az (54) és (55) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően valószínűtlen, hogy ezeket a szabad kapacitásokat nagy mennyiségben az uniós piacra irányítanák, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék. Azt is meg kell jegyezni, hogy a törökországi szabad kapacitás messze elmarad a többi érintett ország esetében megállapított szinttől (a becslések szerint Oroszország esetében 50 000 tonna, Korea esetében 112 000 tonna, Malajzia esetében pedig 44 000 tonna).

3.2.2.3.   Az uniós piac vonzereje

| (54) | Annak ellenére, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék törökországi gyártói esetében messze a legalacsonyabb vámot állapították meg az intézkedések hatálya alá tartozó más országokból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára kivetett dömpingellenes vámhoz képest (13), e törökországi gyártók nem használták ki ezt a viszonylagos előnyt, amit a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba exportált viszonylag alacsony mennyiség is alátámaszt. Ennélfogva – miközben a felülvizsgálat tárgyát képező termék törökországi gyártói továbbra is jelen vannak a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós piacán – e piacnak az említett gyártókra gyakorolt vonzereje korlátozott volt. |
| --- | --- |

(54)

Annak ellenére, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék törökországi gyártói esetében messze a legalacsonyabb vámot állapították meg az intézkedések hatálya alá tartozó más országokból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára kivetett dömpingellenes vámhoz képest (13), e törökországi gyártók nem használták ki ezt a viszonylagos előnyt, amit a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba exportált viszonylag alacsony mennyiség is alátámaszt. Ennélfogva – miközben a felülvizsgálat tárgyát képező termék törökországi gyártói továbbra is jelen vannak a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós piacán – e piacnak az említett gyártókra gyakorolt vonzereje korlátozott volt.

13

| (55) | A fenti megfontolásokat láthatóan megerősíti a felülvizsgálat tárgyát képező termék egyik legnagyobb törökországi gyártójának magatartása; e gyártó helyzetét a Bizottság a törökországi intézkedések megszüntetése esetén bekövetkező állapot megfelelő mutatójának tekintette. A vállalat esetében a legalacsonyabb dömpingellenes vámot (2,9 %) állapították meg. A – különösen a versenytársakhoz képest – viszonylag alacsony vám ellenére a vállalat nem növelte az Unióba irányuló exportértékesítését, amely a felülvizsgálati időszak során még alacsonyabb is volt, mint az eredeti vizsgálati időszakban. Ugyanakkor a vállalat belföldi értékesítései a végleges intézkedések elrendeléséhez képest nagyjából azonos szinten maradtak. |
| --- | --- |

(55)

A fenti megfontolásokat láthatóan megerősíti a felülvizsgálat tárgyát képező termék egyik legnagyobb törökországi gyártójának magatartása; e gyártó helyzetét a Bizottság a törökországi intézkedések megszüntetése esetén bekövetkező állapot megfelelő mutatójának tekintette. A vállalat esetében a legalacsonyabb dömpingellenes vámot (2,9 %) állapították meg. A – különösen a versenytársakhoz képest – viszonylag alacsony vám ellenére a vállalat nem növelte az Unióba irányuló exportértékesítését, amely a felülvizsgálati időszak során még alacsonyabb is volt, mint az eredeti vizsgálati időszakban. Ugyanakkor a vállalat belföldi értékesítései a végleges intézkedések elrendeléséhez képest nagyjából azonos szinten maradtak.

3.2.2.4.   Következtetés a dömping megismétlődéséről

| (56) | Bár Törökországban a felülvizsgálat tárgyát képező termék esetében rendelkezésre áll szabad termelési kapacitás, a Bizottság nem talált arra utaló jelet, hogy a szabad kapacitást jelentős mennyiségben használnák fel az Unióba irányuló exportra, figyelembe véve azt is, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a török gyártók az uniós piaccal kapcsolatos viszonylagos előnyük ellenére sem mutattak érdeklődést az uniós piac iránt. Ezt a ténymegállapítást támasztja alá az a tény is, hogy azok a törökországi gyártók, amelyek az alacsony dömpingellenes vámok előnyeit élvezik az Unióban – ami viszonylagos komparatív előnyt biztosít számukra más exportáló gyártókkal szemben –, nem használták ki ezt a lehetőséget piaci részesedésük növelésére. Végül pedig nem valószínű, hogy az Unióba irányuló exportra dömpingelt szinten kerülne sor, mivel a felülvizsgálati időszak alatt megvalósult kivitel sem dömpingelt szinten történt. A Bizottság nem talált arra utaló jelet, hogy a jövőben az export dömpingelt árszinten valósulna meg. Ennek alapján várható, hogy még ha növekedne is a törökországi export, e növekedés mennyiségileg nem lesz jelentős, és semmi esetre sem dömpingelt árszinten következik be. |
| --- | --- |

(56)

Bár Törökországban a felülvizsgálat tárgyát képező termék esetében rendelkezésre áll szabad termelési kapacitás, a Bizottság nem talált arra utaló jelet, hogy a szabad kapacitást jelentős mennyiségben használnák fel az Unióba irányuló exportra, figyelembe véve azt is, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a török gyártók az uniós piaccal kapcsolatos viszonylagos előnyük ellenére sem mutattak érdeklődést az uniós piac iránt. Ezt a ténymegállapítást támasztja alá az a tény is, hogy azok a törökországi gyártók, amelyek az alacsony dömpingellenes vámok előnyeit élvezik az Unióban – ami viszonylagos komparatív előnyt biztosít számukra más exportáló gyártókkal szemben –, nem használták ki ezt a lehetőséget piaci részesedésük növelésére. Végül pedig nem valószínű, hogy az Unióba irányuló exportra dömpingelt szinten kerülne sor, mivel a felülvizsgálati időszak alatt megvalósult kivitel sem dömpingelt szinten történt. A Bizottság nem talált arra utaló jelet, hogy a jövőben az export dömpingelt árszinten valósulna meg. Ennek alapján várható, hogy még ha növekedne is a törökországi export, e növekedés mennyiségileg nem lesz jelentős, és semmi esetre sem dömpingelt árszinten következik be.

| (57) | A fentiek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén megismétlődne a törökországi dömping. |
| --- | --- |

(57)

A fentiek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén megismétlődne a törökországi dömping.

3.3.   Oroszország

Oroszország

| (58) | A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.

3.3.1.   Dömping a felülvizsgálati időszak alatt

Dömping a felülvizsgálati időszak alatt

3.3.1.1.   Előzetes megjegyzések

| (59) | Egyik oroszországi exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban. A Bizottság ezért az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket használta fel a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének megállapításához. E tekintetben a Bizottság statisztikai adatokat használt (azaz a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázist és a GTA exportstatisztikáit), valamint a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben megadott információkat. |
| --- | --- |

(59)

Egyik oroszországi exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban. A Bizottság ezért az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket használta fel a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének megállapításához. E tekintetben a Bizottság statisztikai adatokat használt (azaz a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázist és a GTA exportstatisztikáit), valamint a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben megadott információkat.

| (60) | A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az orosz kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság által a dömpingkülönbözet kiszámításához felhasznált információk kizárólag a felülvizsgálati kérelmen alapultak, nem ellenőrizték azokat megfelelően, és nem tükrözik az orosz piacon fennálló valós helyzetet. Az (59) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően egyik orosz exportáló gyártó sem működött együtt a felülvizsgálatban annak ellenére, hogy erre felkérést kapott. Ezenfelül az orosz kormány állításával ellentétben a rendelkezésre álló tények felhasználása során a Bizottság nemcsak a kérelmező által szolgáltatott információkat használta fel, hanem független forrásokból származó egyéb statisztikai adatokra is hagyatkozott. Ezt az érvelést ezért elutasították. |
| --- | --- |

(60)

A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az orosz kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság által a dömpingkülönbözet kiszámításához felhasznált információk kizárólag a felülvizsgálati kérelmen alapultak, nem ellenőrizték azokat megfelelően, és nem tükrözik az orosz piacon fennálló valós helyzetet. Az (59) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően egyik orosz exportáló gyártó sem működött együtt a felülvizsgálatban annak ellenére, hogy erre felkérést kapott. Ezenfelül az orosz kormány állításával ellentétben a rendelkezésre álló tények felhasználása során a Bizottság nemcsak a kérelmező által szolgáltatott információkat használta fel, hanem független forrásokból származó egyéb statisztikai adatokra is hagyatkozott. Ezt az érvelést ezért elutasították.

3.3.1.2.   A dömping folytatódása az Unióban a felülvizsgálati időszak alatt

Rendes érték

Rendes érték

| (61) | Egyéb rendelkezésre álló információ hiányában a rendes értéket az alaprendelet 18. cikkével összhangban a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben megadott adatok alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(61)

Egyéb rendelkezésre álló információ hiányában a rendes értéket az alaprendelet 18. cikkével összhangban a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben megadott adatok alapján állapították meg.

Exportár

Exportár

| (62) | Az együttműködés hiánya miatt az Unióba irányuló export átlagárát a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján állapították meg. A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban nem állt rendelkezésre a terméktípusok megkülönböztetését elősegítő információ. Ezért az összes terméktípus átlagos exportára került felhasználásra. |
| --- | --- |

(62)

Az együttműködés hiánya miatt az Unióba irányuló export átlagárát a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján állapították meg. A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban nem állt rendelkezésre a terméktípusok megkülönböztetését elősegítő információ. Ezért az összes terméktípus átlagos exportára került felhasználásra.

| (63) | A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az orosz kormány azt állította, hogy az exportárat szelektív módon, a kizárólag a Cseh Köztársaságba irányuló orosz exportra vonatkozó adatok alapján számították ki. Ez az állítás nem felel meg a valóságnak. Az exportár megállapítása során a Bizottság a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitelének vizsgálatakor nemcsak a Cseh Köztársaságba irányuló kivitel adatait használta fel, hanem a felülvizsgálati időszak alatt valamennyi tagállamba irányuló kivitelét, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rögzítettek alapján. Ezt az érvelést ezért elutasították. |
| --- | --- |

(63)

A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az orosz kormány azt állította, hogy az exportárat szelektív módon, a kizárólag a Cseh Köztársaságba irányuló orosz exportra vonatkozó adatok alapján számították ki. Ez az állítás nem felel meg a valóságnak. Az exportár megállapítása során a Bizottság a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitelének vizsgálatakor nemcsak a Cseh Köztársaságba irányuló kivitel adatait használta fel, hanem a felülvizsgálati időszak alatt valamennyi tagállamba irányuló kivitelét, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rögzítettek alapján. Ezt az érvelést ezért elutasították.

Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (64) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében előírtaknak megfelelően összehasonlította a rendes érték súlyozott átlagát az exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében előírtaknak megfelelően összehasonlította a rendes érték súlyozott átlagát az exportár súlyozott átlagával.

| (65) | Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. E tekintetben a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott információk alapján megállapított szállítási költség és biztosítás levonásra került az exportárból. |
| --- | --- |

(65)

Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. E tekintetben a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott információk alapján megállapított szállítási költség és biztosítás levonásra került az exportárból.

Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (66) | A fentiek szerint az átlagos rendes érték és a gyártelepi szintre megfelelően kiigazított átlagos exportár összehasonlítása az uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás, fuvardíj) százalékában kifejezve 41,8 %-os dömpingkülönbözetet eredményezett a felülvizsgálati időszak alatt. Ebből a Bizottság megállapította, hogy a dömping a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott. A felülvizsgálati időszak alatt a behozatal szintje azonban viszonylag korlátozott volt: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján az említett időszak teljes uniós felhasználásának 0,9 %-át tette ki. A Bizottság azonban úgy ítélte meg, hogy ezek a rendelkezésre álló legmegfelelőbb információk annak megállapítására, hogy a dömping a felülvizsgálati időszak alatt is folytatódott. |
| --- | --- |

(66)

A fentiek szerint az átlagos rendes érték és a gyártelepi szintre megfelelően kiigazított átlagos exportár összehasonlítása az uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás, fuvardíj) százalékában kifejezve 41,8 %-os dömpingkülönbözetet eredményezett a felülvizsgálati időszak alatt. Ebből a Bizottság megállapította, hogy a dömping a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott. A felülvizsgálati időszak alatt a behozatal szintje azonban viszonylag korlátozott volt: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján az említett időszak teljes uniós felhasználásának 0,9 %-át tette ki. A Bizottság azonban úgy ítélte meg, hogy ezek a rendelkezésre álló legmegfelelőbb információk annak megállapítására, hogy a dömping a felülvizsgálati időszak alatt is folytatódott.

3.3.2.   Az Oroszországból érkező behozatalra vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége

| (67) | A fentiek szerint megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Oroszországból érkező behozatalát a felülvizsgálati időszak alatt dömpingelték. A Bizottság ezen túlmenően elemezte, hogy a felülvizsgálati időszak alatt tapasztalt dömping valószínűleg folytatódna-e, ha a felülvizsgálat tárgyát képező termék Oroszországból érkező behozatalára vonatkozó jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék. A teljesség kedvéért a Bizottság azt is megvizsgálta, hogy valószínű-e a dömping megismétlődése, ha a felülvizsgálat tárgyát képező termék Oroszországból érkező behozatalára vonatkozó jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék. Ez a vizsgálat az alábbi elemek elemzését foglalta magában: a más célpiacok esetében alkalmazott exportár, az oroszországi termelési és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje. |
| --- | --- |

(67)

A fentiek szerint megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Oroszországból érkező behozatalát a felülvizsgálati időszak alatt dömpingelték. A Bizottság ezen túlmenően elemezte, hogy a felülvizsgálati időszak alatt tapasztalt dömping valószínűleg folytatódna-e, ha a felülvizsgálat tárgyát képező termék Oroszországból érkező behozatalára vonatkozó jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék. A teljesség kedvéért a Bizottság azt is megvizsgálta, hogy valószínű-e a dömping megismétlődése, ha a felülvizsgálat tárgyát képező termék Oroszországból érkező behozatalára vonatkozó jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék. Ez a vizsgálat az alábbi elemek elemzését foglalta magában: a más célpiacok esetében alkalmazott exportár, az oroszországi termelési és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.

3.3.2.1.   Harmadik országokba irányuló kivitel

| (68) | A GTA exportstatisztikái szerint az Unión kívül (ahová a kivitel mintegy 12 %-a irányul) csak két exportpiac bír jelentőséggel a felülvizsgálat tárgyát képező termék oroszországi gyártói számára. Ezek Kazahsztán (az összes export körülbelül 46 %-a) és Fehéroroszország (a teljes kivitel mintegy 26 %-a). Az ezen országokba irányuló exportértékesítésekre vonatkozó információk azonban csak 6 jegyű kódszinten állnak rendelkezésre, ezért a felülvizsgálat tárgyát képező terméktől eltérő termékekre is kiterjednek. Ezért a GTA exportstatisztikáin alapuló, az egyéb harmadik országokba irányuló exportvolumenekre vonatkozó következtetések csak jelzésértékűnek tekinthetők. Hasonlóképpen, az ezen az alapon megállapított átlagárak a felülvizsgálat tárgyát képező terméktől eltérő termékeket is magukban foglal, amelyek eltérő egységértékekkel rendelkezhetnek, ezért bármilyen, ezeken alapuló következtetést szintén indikatívnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(68)

A GTA exportstatisztikái szerint az Unión kívül (ahová a kivitel mintegy 12 %-a irányul) csak két exportpiac bír jelentőséggel a felülvizsgálat tárgyát képező termék oroszországi gyártói számára. Ezek Kazahsztán (az összes export körülbelül 46 %-a) és Fehéroroszország (a teljes kivitel mintegy 26 %-a). Az ezen országokba irányuló exportértékesítésekre vonatkozó információk azonban csak 6 jegyű kódszinten állnak rendelkezésre, ezért a felülvizsgálat tárgyát képező terméktől eltérő termékekre is kiterjednek. Ezért a GTA exportstatisztikáin alapuló, az egyéb harmadik országokba irányuló exportvolumenekre vonatkozó következtetések csak jelzésértékűnek tekinthetők. Hasonlóképpen, az ezen az alapon megállapított átlagárak a felülvizsgálat tárgyát képező terméktől eltérő termékeket is magukban foglal, amelyek eltérő egységértékekkel rendelkezhetnek, ezért bármilyen, ezeken alapuló következtetést szintén indikatívnak kell tekinteni.

| (69) | A végleges tájékoztatással kapcsolatos észrevételében az orosz kormány azt állította, hogy amennyiben a Bizottság nem a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rögzített, az Unióba irányuló orosz kivitelre vonatkozó adatokat használta volna, hanem a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóinak harmadik országokba irányuló értékesítéseit, nem állapított volna meg dömpinget. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság nem tudta megvizsgálni a harmadik országokba irányuló tényleges kiviteli adatokat. Ezen túlmenően az orosz kormány erre az állításra vonatkozó adatai 6 számjegyből álló kódon alapulnak (amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméktől eltérő termékeket is magában foglal a (68) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint). A Bizottság által végzett, a (66) preambulumbekezdésben szereplő elemzés a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázison alapul, amely – bár nem tesz különbséget a terméktípusok között – pontos adatokat szolgáltat a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkozóan. Ezt az érvelést ezért elutasították. |
| --- | --- |

(69)

A végleges tájékoztatással kapcsolatos észrevételében az orosz kormány azt állította, hogy amennyiben a Bizottság nem a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rögzített, az Unióba irányuló orosz kivitelre vonatkozó adatokat használta volna, hanem a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóinak harmadik országokba irányuló értékesítéseit, nem állapított volna meg dömpinget. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság nem tudta megvizsgálni a harmadik országokba irányuló tényleges kiviteli adatokat. Ezen túlmenően az orosz kormány erre az állításra vonatkozó adatai 6 számjegyből álló kódon alapulnak (amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméktől eltérő termékeket is magában foglal a (68) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint). A Bizottság által végzett, a (66) preambulumbekezdésben szereplő elemzés a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázison alapul, amely – bár nem tesz különbséget a terméktípusok között – pontos adatokat szolgáltat a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkozóan. Ezt az érvelést ezért elutasították.

3.3.2.2.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás

| (70) | A felülvizsgálati kérelemben szereplő, rendelkezésre álló tények alapján Oroszország 90 000 tonna becsült termelési kapacitással és 50 000 tonna becsült szabad kapacitással rendelkezik. Az oroszországi szabad kapacitás tehát közel áll a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználása teljes volumenéhez. |
| --- | --- |

(70)

A felülvizsgálati kérelemben szereplő, rendelkezésre álló tények alapján Oroszország 90 000 tonna becsült termelési kapacitással és 50 000 tonna becsült szabad kapacitással rendelkezik. Az oroszországi szabad kapacitás tehát közel áll a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználása teljes volumenéhez.

3.3.2.3.   Az uniós piac vonzereje

| (71) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék elsősorban az olaj- és gáziparban, az építőiparban, az energiatermelésben, a hajógyártásban és ipari létesítményekben kerül felhasználásra. A rendelkezésre álló tények egyike sem jelzi ezen oroszországi ágazatok jelentős növekedését vagy hanyatlását, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék oroszországi belföldi piaca várhatóan meglehetősen stabil marad az elkövetkező évek során, nem kínálva jelentős bővülési lehetőségeket a felülvizsgálat tárgyát képező oroszországi termék számára. Oroszország mellett az ezen iparágak fő exportpiacai az Unió, Kazahsztán és Fehéroroszország. A rendelkezésre álló információk nem utalnak arra, hogy a kereslet a fenti piacok bármelyikén jelentős mértékben visszaesne vagy növekedne a következő évek során. A kérelmező által szolgáltatott információk szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termékre világméretű kapacitásfelesleg jellemző, az uniós piac pedig a világ egyik legnagyobb piaca, ezért vonzó exportcélország. |
| --- | --- |

(71)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék elsősorban az olaj- és gáziparban, az építőiparban, az energiatermelésben, a hajógyártásban és ipari létesítményekben kerül felhasználásra. A rendelkezésre álló tények egyike sem jelzi ezen oroszországi ágazatok jelentős növekedését vagy hanyatlását, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék oroszországi belföldi piaca várhatóan meglehetősen stabil marad az elkövetkező évek során, nem kínálva jelentős bővülési lehetőségeket a felülvizsgálat tárgyát képező oroszországi termék számára. Oroszország mellett az ezen iparágak fő exportpiacai az Unió, Kazahsztán és Fehéroroszország. A rendelkezésre álló információk nem utalnak arra, hogy a kereslet a fenti piacok bármelyikén jelentős mértékben visszaesne vagy növekedne a következő évek során. A kérelmező által szolgáltatott információk szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termékre világméretű kapacitásfelesleg jellemző, az uniós piac pedig a világ egyik legnagyobb piaca, ezért vonzó exportcélország.

| (72) | A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az orosz kormány azt állította, hogy az orosz belföldi felhasználás, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti várható kereslet mérsékelt növekedést mutatott (2 %, illetve 2,4–2,8 %). Meg kell jegyezni, hogy az orosz kormány nem tudta ellenőrizhető adatkészlettel alátámasztani ezeket a számokat. Mindenesetre még akkor is, ha a Bizottság elfogadja ezeket az adatokat, azok összhangban vannak a Bizottság azon megállapításaival, amelyek szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék orosz piacán a helyzet meglehetősen stabil, és nem valószínű, hogy jelentős bővülési lehetőségek kínálkoznának az érintett termék esetében. Ezt az érvelést ezért elutasították. |
| --- | --- |

(72)

A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az orosz kormány azt állította, hogy az orosz belföldi felhasználás, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti várható kereslet mérsékelt növekedést mutatott (2 %, illetve 2,4–2,8 %). Meg kell jegyezni, hogy az orosz kormány nem tudta ellenőrizhető adatkészlettel alátámasztani ezeket a számokat. Mindenesetre még akkor is, ha a Bizottság elfogadja ezeket az adatokat, azok összhangban vannak a Bizottság azon megállapításaival, amelyek szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék orosz piacán a helyzet meglehetősen stabil, és nem valószínű, hogy jelentős bővülési lehetőségek kínálkoznának az érintett termék esetében. Ezt az érvelést ezért elutasították.

| (73) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék oroszországi exportáló gyártói nem működtek együtt a vizsgálatban. Emellett nem állnak rendelkezésre érvényes statisztikai adatok a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek sem az egyéb harmadik országbeli piacokra, sem az oroszországi belföldi piacra irányuló oroszországi értékesítése során alkalmazott árakra vonatkozóan. Ezért a vizsgálat során nem lehetett megállapítani az e piacokra vonatkozó árszinteket. |
| --- | --- |

(73)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék oroszországi exportáló gyártói nem működtek együtt a vizsgálatban. Emellett nem állnak rendelkezésre érvényes statisztikai adatok a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek sem az egyéb harmadik országbeli piacokra, sem az oroszországi belföldi piacra irányuló oroszországi értékesítése során alkalmazott árakra vonatkozóan. Ezért a vizsgálat során nem lehetett megállapítani az e piacokra vonatkozó árszinteket.

| (74) | Tekintettel a dömpingellenes vámok szintjére, az orosz gyártók szinte teljesen leállították az Unióba irányuló exportjukat. A vizsgálat kimutatta, hogy az orosz behozatal 2014-ben és 2015-ben gyakorlatilag eltűnt az uniós piacról. Oroszország csak 2016-ban folytatta újra az Unióba irányuló exportot (amely a magas vámok ellenére dömpingelt volt), majd a felülvizsgálati időszakban tovább növelte azt. |
| --- | --- |

(74)

Tekintettel a dömpingellenes vámok szintjére, az orosz gyártók szinte teljesen leállították az Unióba irányuló exportjukat. A vizsgálat kimutatta, hogy az orosz behozatal 2014-ben és 2015-ben gyakorlatilag eltűnt az uniós piacról. Oroszország csak 2016-ban folytatta újra az Unióba irányuló exportot (amely a magas vámok ellenére dömpingelt volt), majd a felülvizsgálati időszakban tovább növelte azt.

| (75) | Amennyiben a vám hatályát veszti, az oroszországi export akadályok nélkül hozzá tud férni az uniós piachoz. Figyelembe véve a jelentős oroszországi szabad kapacitást és a globális kapacitásfelesleget, a Bizottság szerint nem zárható ki, hogy ez az Oroszországból az Unióba irányuló export jelentős növekedéséhez vezetne, ami annak is betudható, hogy közelsége révén az Unió Oroszország számára fontos potenciális exportpiacot jelent. Emellett, a (66) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően valószínű, hogy az Unióba irányuló oroszországi export ára dömpingelt lesz. |
| --- | --- |

(75)

Amennyiben a vám hatályát veszti, az oroszországi export akadályok nélkül hozzá tud férni az uniós piachoz. Figyelembe véve a jelentős oroszországi szabad kapacitást és a globális kapacitásfelesleget, a Bizottság szerint nem zárható ki, hogy ez az Oroszországból az Unióba irányuló export jelentős növekedéséhez vezetne, ami annak is betudható, hogy közelsége révén az Unió Oroszország számára fontos potenciális exportpiacot jelent. Emellett, a (66) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően valószínű, hogy az Unióba irányuló oroszországi export ára dömpingelt lesz.

3.3.2.4.   Következtetés a dömping folytatódásának vagy legalábbis megismétlődésének valószínűségéről

| (76) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jövőben is folytatódna a dömping. A Bizottság azt is megállapította, hogy a dömping megismétlődése valószínű. Az együttműködés hiánya miatt azonban a Bizottság csak 6 számjegyű kódszinten tudta elemezni a harmadik országokba irányuló export adatait. Ez az elemzés a (68) preambulumbekezdésben ismertetetteknek megfelelően nem tekinthető bizonyító erejűnek. Figyelembe véve azonban a jelentős oroszországi szabad kapacitást, a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unióba irányuló dömpingelt árszintjét a felülvizsgálati időszak alatt, valamint az Oroszországnak jelentős potenciális exportpiacot jelentő uniós piac vonzerejét a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói számára, a Bizottság azt is megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termék valószínűleg jelentős mennyiségben és dömpingelt árszinten érkezne Oroszországból az uniós piacra. |
| --- | --- |

(76)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jövőben is folytatódna a dömping. A Bizottság azt is megállapította, hogy a dömping megismétlődése valószínű. Az együttműködés hiánya miatt azonban a Bizottság csak 6 számjegyű kódszinten tudta elemezni a harmadik országokba irányuló export adatait. Ez az elemzés a (68) preambulumbekezdésben ismertetetteknek megfelelően nem tekinthető bizonyító erejűnek. Figyelembe véve azonban a jelentős oroszországi szabad kapacitást, a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unióba irányuló dömpingelt árszintjét a felülvizsgálati időszak alatt, valamint az Oroszországnak jelentős potenciális exportpiacot jelentő uniós piac vonzerejét a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói számára, a Bizottság azt is megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termék valószínűleg jelentős mennyiségben és dömpingelt árszinten érkezne Oroszországból az uniós piacra.

| (77) | A fentiek fényében a rendelkezésre álló tények alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Oroszországból történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódásához és mindenképpen a megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(77)

A fentiek fényében a rendelkezésre álló tények alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Oroszországból történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódásához és mindenképpen a megismétlődéséhez vezetne.

3.4.   Korea

Korea

| (78) | A vizsgálat során egyetlen dél-koreai gyártó sem működött együtt. Ezért a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűsége az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken alapult. E tekintetben a Bizottság a kérelmet, a GTA exportstatisztikáit és az Egyesült Államok importstatisztikáit használta fel. |
| --- | --- |

(78)

A vizsgálat során egyetlen dél-koreai gyártó sem működött együtt. Ezért a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűsége az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken alapult. E tekintetben a Bizottság a kérelmet, a GTA exportstatisztikáit és az Egyesült Államok importstatisztikáit használta fel.

3.4.1.   A dömping folytatódása az Unióban a felülvizsgálati időszak alatt

A dömping folytatódása az Unióban a felülvizsgálati időszak alatt

| (79) | A felülvizsgálati időszak alatt a Koreából érkező export elhanyagolható volt (kevesebb mint 40 tonna), ezért nem minősült reprezentatívnak. Az elemzés az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján a Koreából érkező dömping megismétlődésére összpontosított. |
| --- | --- |

(79)

A felülvizsgálati időszak alatt a Koreából érkező export elhanyagolható volt (kevesebb mint 40 tonna), ezért nem minősült reprezentatívnak. Az elemzés az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján a Koreából érkező dömping megismétlődésére összpontosított.

3.4.2.   A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték

A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték

| (80) | A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ez az alábbi elemek elemzését foglalta magában: a más célpiacok esetében alkalmazott koreai exportárak, a koreai előállítási és tartalékkapacitás, valamint az uniós piac vonzereje. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ez az alábbi elemek elemzését foglalta magában: a más célpiacok esetében alkalmazott koreai exportárak, a koreai előállítási és tartalékkapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.

3.4.2.1.   Harmadik országokba irányuló kivitel

| (81) | A Bizottság annak vizsgálata érdekében, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termék koreai gyártói esetében milyen magatartás várható az uniós piacon, elemezte a koreai exportőröknek az Egyesült Államok piacán tanúsított magatartását. A Bizottság azért választotta az Egyesült Államokat, mert a többi koreai exportcélországgal ellentétben e piac méretében hasonlít az Unióhoz, és a belföldi gyártók nagy száma, ugyanakkor jelentős arányú behozatal és alacsony behozatali vámtarifák is jellemzik, aminek következtében éles a verseny. Ezen túlmenően az Egyesült Államok a Koreából érkező export első számú célállomása, amely a felülvizsgálati időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportjának mintegy 27 %-át tette ki (14), és viszonylag részletes statisztikákkal rendelkezik (15). Végezetül ez a megközelítés megegyezik a Koreára vonatkozó, az (1) preambulumbekezdésben említett korábbi felülvizsgálat során alkalmazottal. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság annak vizsgálata érdekében, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termék koreai gyártói esetében milyen magatartás várható az uniós piacon, elemezte a koreai exportőröknek az Egyesült Államok piacán tanúsított magatartását. A Bizottság azért választotta az Egyesült Államokat, mert a többi koreai exportcélországgal ellentétben e piac méretében hasonlít az Unióhoz, és a belföldi gyártók nagy száma, ugyanakkor jelentős arányú behozatal és alacsony behozatali vámtarifák is jellemzik, aminek következtében éles a verseny. Ezen túlmenően az Egyesült Államok a Koreából érkező export első számú célállomása, amely a felülvizsgálati időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportjának mintegy 27 %-át tette ki (14), és viszonylag részletes statisztikákkal rendelkezik (15). Végezetül ez a megközelítés megegyezik a Koreára vonatkozó, az (1) preambulumbekezdésben említett korábbi felülvizsgálat során alkalmazottal.

14

15

Rendes érték

Rendes érték

| (82) | Egyéb rendelkezésre álló információ hiányában a rendes értéket az alaprendelet 18. cikkével összhangban a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben megadott adatok alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(82)

Egyéb rendelkezésre álló információ hiányában a rendes értéket az alaprendelet 18. cikkével összhangban a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben megadott adatok alapján állapították meg.

| (83) | A teljesség kedvéért a Bizottság a rendes érték meghatározásának alternatív módszereként a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben megadott belföldi árjegyzéket is alkalmazta. A Bizottság dömpingre vonatkozó megállapításai azonban – bármelyik rendes értéket alkalmazza – továbbra is pozitívak. Sőt, a belföldi árjegyzék felhasználása magasabb dömpingkülönbözeteket eredményezett. |
| --- | --- |

(83)

A teljesség kedvéért a Bizottság a rendes érték meghatározásának alternatív módszereként a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben megadott belföldi árjegyzéket is alkalmazta. A Bizottság dömpingre vonatkozó megállapításai azonban – bármelyik rendes értéket alkalmazza – továbbra is pozitívak. Sőt, a belföldi árjegyzék felhasználása magasabb dömpingkülönbözeteket eredményezett.

Exportár

Exportár

| (84) | A felülvizsgálati időszak alatti exportárakat a nyilvánosan hozzáférhető adatok, azaz az Egyesült Államok vámstatisztikája alapján állapították meg. A jobb összehasonlíthatóság érdekében a Bizottság a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben kidolgozott módszertan alapján kiigazította a statisztikákat annak érdekében, hogy kizárja azokat a terméktípusokat, amelyek nem szerepeltek a fent leírt, számtanilag képzett rendes értékben. |
| --- | --- |

(84)

A felülvizsgálati időszak alatti exportárakat a nyilvánosan hozzáférhető adatok, azaz az Egyesült Államok vámstatisztikája alapján állapították meg. A jobb összehasonlíthatóság érdekében a Bizottság a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben kidolgozott módszertan alapján kiigazította a statisztikákat annak érdekében, hogy kizárja azokat a terméktípusokat, amelyek nem szerepeltek a fent leírt, számtanilag képzett rendes értékben.

Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (85) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az exportár súlyozott átlagával, mindkét esetben gyártelepi szinten. |
| --- | --- |

(85)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az exportár súlyozott átlagával, mindkét esetben gyártelepi szinten.

| (86) | Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ennek megfelelően az exportárat kiigazították a felülvizsgálati kérelemben a kérelmező által becsült szállítási, biztosítási és csomagolási költségek tekintetében, hogy az egyesült államokbeli importstatisztikákból nyert CIF-alapú értékek gyártelepi szintre kerüljenek. |
| --- | --- |

(86)

Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ennek megfelelően az exportárat kiigazították a felülvizsgálati kérelemben a kérelmező által becsült szállítási, biztosítási és csomagolási költségek tekintetében, hogy az egyesült államokbeli importstatisztikákból nyert CIF-alapú értékek gyártelepi szintre kerüljenek.

Dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszak alatt

Dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszak alatt

| (87) | A fentiek szerint az átlagos rendes érték és a gyártelepi szintre megfelelően kiigazított átlagos exportár összehasonlítása – a CIF egyesült államokbeli határparitásos ár százalékában kifejezve – a számtanilag képzett rendes érték alkalmazása esetén 7,2 %-os dömpingkülönbözetet, a belföldi ár alkalmazása esetén pedig 9,1 %-os dömpingkülönbözetet eredményezett. Ezenkívül, a (90) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően, nemrég megállapításra került, hogy a vizsgálat tárgyát képező egyes termékek (tompahegesztésre használt szénacél csőszerelvények) koreai gyártói Japánban dömpingelték termékeiket. |
| --- | --- |

(87)

A fentiek szerint az átlagos rendes érték és a gyártelepi szintre megfelelően kiigazított átlagos exportár összehasonlítása – a CIF egyesült államokbeli határparitásos ár százalékában kifejezve – a számtanilag képzett rendes érték alkalmazása esetén 7,2 %-os dömpingkülönbözetet, a belföldi ár alkalmazása esetén pedig 9,1 %-os dömpingkülönbözetet eredményezett. Ezenkívül, a (90) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően, nemrég megállapításra került, hogy a vizsgálat tárgyát képező egyes termékek (tompahegesztésre használt szénacél csőszerelvények) koreai gyártói Japánban dömpingelték termékeiket.

3.4.2.2.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás

| (88) | A felülvizsgálati kérelemben rendelkezésre álló tények alapján Korea 160 000 tonna termelési kapacitással és 112 000 tonna szabad kapacitással rendelkezik. Ez a szabad kapacitás a teljes uniós felhasználás kétszerese. A kérelem szerint a végleges vámok 2002-ben történt bevezetése óta a felülvizsgálat tárgyát képező termék koreai termelési kapacitása jelentősen nőtt: a becsült 10 000 tonnáról a felülvizsgálati időszak alatt körülbelül 160 000 tonnára. |
| --- | --- |

(88)

A felülvizsgálati kérelemben rendelkezésre álló tények alapján Korea 160 000 tonna termelési kapacitással és 112 000 tonna szabad kapacitással rendelkezik. Ez a szabad kapacitás a teljes uniós felhasználás kétszerese. A kérelem szerint a végleges vámok 2002-ben történt bevezetése óta a felülvizsgálat tárgyát képező termék koreai termelési kapacitása jelentősen nőtt: a becsült 10 000 tonnáról a felülvizsgálati időszak alatt körülbelül 160 000 tonnára.

3.4.2.3.   Az uniós piac vonzereje

| (89) | A rendelkezésre álló tények egyike sem jelzi a felülvizsgálat tárgyát képező terméket felhasználó koreai ágazatok jelentős növekedését vagy hanyatlását, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék koreai belföldi piaca várhatóan meglehetősen stabil marad az elkövetkező évek során, nem kínálva jelentős bővülési lehetőségeket a felülvizsgálat tárgyát képező termék koreai gyártói számára. Az Egyesült Államok mellett a felülvizsgálat tárgyát képező koreai termékek gyártóinak legfontosabb egyéb exportpiaca a Közel-Kelet és Délkelet-Ázsia. A vizsgálat során rendelkezésre álló információk egyike sem utal arra, hogy a kereslet a következő évek során a fenti piacok bármelyikén jelentős mértékben növekedne. |
| --- | --- |

(89)

A rendelkezésre álló tények egyike sem jelzi a felülvizsgálat tárgyát képező terméket felhasználó koreai ágazatok jelentős növekedését vagy hanyatlását, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék koreai belföldi piaca várhatóan meglehetősen stabil marad az elkövetkező évek során, nem kínálva jelentős bővülési lehetőségeket a felülvizsgálat tárgyát képező termék koreai gyártói számára. Az Egyesült Államok mellett a felülvizsgálat tárgyát képező koreai termékek gyártóinak legfontosabb egyéb exportpiaca a Közel-Kelet és Délkelet-Ázsia. A vizsgálat során rendelkezésre álló információk egyike sem utal arra, hogy a kereslet a következő évek során a fenti piacok bármelyikén jelentős mértékben növekedne.

| (90) | Ezenkívül 2018. március 31-én Japán 41,8 %-tól 63,2 %-ig terjedő mértékű, végleges dömpingellenes vámokat vetett ki a Koreából behozott, tompahegesztésre használt szénacél szerelvényekre. A nyitott uniós piac tökéletes célpont lenne az export átirányításához. |
| --- | --- |

(90)

Ezenkívül 2018. március 31-én Japán 41,8 %-tól 63,2 %-ig terjedő mértékű, végleges dömpingellenes vámokat vetett ki a Koreából behozott, tompahegesztésre használt szénacél szerelvényekre. A nyitott uniós piac tökéletes célpont lenne az export átirányításához.

| (91) | A vizsgálat kimutatta, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós piaca vonzó a koreai exportőrök számára, mivel azt még nem aknázták ki teljes mértékben, tekintettel a hatályban lévő magas vámokra (az egyik gyártó esetében 32,4 %, míg a többi esetében 44 %). Bár a kivitel az intézkedések 2002. évi bevezetését követően megszűnt, a felülvizsgálat tárgyát képező termék koreai ágazata még mindig erősen függ az exporttól. A délkelet-ázsiai kapacitásfelesleg, a japán dömpingellenes vámok és az Egyesült Államokba irányuló, már most is jelentős export miatt az uniós piac egy újabb jelentős potenciális exportpiacot képviselne a koreai kapacitásfelesleg számára, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék. |
| --- | --- |

(91)

A vizsgálat kimutatta, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós piaca vonzó a koreai exportőrök számára, mivel azt még nem aknázták ki teljes mértékben, tekintettel a hatályban lévő magas vámokra (az egyik gyártó esetében 32,4 %, míg a többi esetében 44 %). Bár a kivitel az intézkedések 2002. évi bevezetését követően megszűnt, a felülvizsgálat tárgyát képező termék koreai ágazata még mindig erősen függ az exporttól. A délkelet-ázsiai kapacitásfelesleg, a japán dömpingellenes vámok és az Egyesült Államokba irányuló, már most is jelentős export miatt az uniós piac egy újabb jelentős potenciális exportpiacot képviselne a koreai kapacitásfelesleg számára, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék.

3.4.2.4.   A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

| (92) | Figyelembe véve a termelési és a szabad kapacitást, a koreai gyártók árképzési gyakorlatát az Egyesült Államok piacán, valamint azt, hogy az uniós piac vonzó a felülvizsgálat tárgyát képező koreai termékek gyártói számára, nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termékek koreai gyártói a terméket jelentős mennyiségben exportálnák dömpingelt áron az Unióba. Figyelembe véve a termelési kapacitásnak és a szabad kapacitásnak az intézkedések első bevezetése óta bekövetkezett növekedését, a dömpingelt behozatal szintje jóval magasabb lehet, mint a végleges intézkedések bevezetése előtt. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű a dömping megismétlődése. |
| --- | --- |

(92)

Figyelembe véve a termelési és a szabad kapacitást, a koreai gyártók árképzési gyakorlatát az Egyesült Államok piacán, valamint azt, hogy az uniós piac vonzó a felülvizsgálat tárgyát képező koreai termékek gyártói számára, nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termékek koreai gyártói a terméket jelentős mennyiségben exportálnák dömpingelt áron az Unióba. Figyelembe véve a termelési kapacitásnak és a szabad kapacitásnak az intézkedések első bevezetése óta bekövetkezett növekedését, a dömpingelt behozatal szintje jóval magasabb lehet, mint a végleges intézkedések bevezetése előtt. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű a dömping megismétlődése.

3.5.   Malajzia

Malajzia

| (93) | A vizsgálat során egyetlen malajziai gyártó sem működött együtt. Ezért a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűsége az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken alapult. E tekintetben a Bizottság a kérelmet, a GTA exportstatisztikáit és az Egyesült Államok importstatisztikáit használta fel. |
| --- | --- |

(93)

A vizsgálat során egyetlen malajziai gyártó sem működött együtt. Ezért a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűsége az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken alapult. E tekintetben a Bizottság a kérelmet, a GTA exportstatisztikáit és az Egyesült Államok importstatisztikáit használta fel.

3.5.1.   A dömping folytatódása az Unióban a felülvizsgálati időszak alatt

A dömping folytatódása az Unióban a felülvizsgálati időszak alatt

| (94) | A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis adatai arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Malajziából érkező import elhanyagolható volt (kevesebb mint 10 tonna), ezért nem minősült reprezentatívnak. Az elemzés az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján a Malajziából érkező dömping megismétlődésére összpontosított. |
| --- | --- |

(94)

A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis adatai arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Malajziából érkező import elhanyagolható volt (kevesebb mint 10 tonna), ezért nem minősült reprezentatívnak. Az elemzés az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján a Malajziából érkező dömping megismétlődésére összpontosított.

3.5.2.   A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték

A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték

| (95) | A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ez az alábbi elemek elemzését foglalta magában: a más célpiacok esetében alkalmazott malajziai exportár, a malajziai termelési és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ez az alábbi elemek elemzését foglalta magában: a más célpiacok esetében alkalmazott malajziai exportár, a malajziai termelési és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.

3.5.2.1.   Harmadik országokba irányuló kivitel

| (96) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai gyártói valószínűsíthető magatartásának vizsgálata érdekében a Bizottság elemezte az Egyesült Államokba irányuló malajziai exportot. Ez a megközelítés megegyezik a Malajziára vonatkozó, az (1) preambulumbekezdésben említett korábbi felülvizsgálat során alkalmazottal. A Bizottság azért választotta az Egyesült Államokat, mert e piac méretében hasonlít az Unióhoz, és a belföldi gyártók nagy száma, ugyanakkor jelentős arányú behozatal és alacsony behozatali vámtarifák is jellemzik, aminek következtében éles a verseny. Ezenkívül Malajzia számára az Egyesült Államok piaca messze a legfontosabb exportpiac. A GTA exportstatisztikái szerint az Egyesült Államokba irányuló exportvolumen csaknem 19 000 tonna volt a felülvizsgálati időszakban, ami a felülvizsgálat tárgyát képező termék ezen időszak alatti teljes malajziai exportjának mintegy 90 %-át jelentette. Az Egyesült Államokba irányuló exportvolumen szintén nagyobb, mint a teljes becsült malajziai termelés (16). A felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai gyártói egyéb fő exportpiacait Mexikó, Törökország és Kanada jelentik, mely országok az érintett termékek exportjának 4 %-át, 3 %-át, illetve 1 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(96)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai gyártói valószínűsíthető magatartásának vizsgálata érdekében a Bizottság elemezte az Egyesült Államokba irányuló malajziai exportot. Ez a megközelítés megegyezik a Malajziára vonatkozó, az (1) preambulumbekezdésben említett korábbi felülvizsgálat során alkalmazottal. A Bizottság azért választotta az Egyesült Államokat, mert e piac méretében hasonlít az Unióhoz, és a belföldi gyártók nagy száma, ugyanakkor jelentős arányú behozatal és alacsony behozatali vámtarifák is jellemzik, aminek következtében éles a verseny. Ezenkívül Malajzia számára az Egyesült Államok piaca messze a legfontosabb exportpiac. A GTA exportstatisztikái szerint az Egyesült Államokba irányuló exportvolumen csaknem 19 000 tonna volt a felülvizsgálati időszakban, ami a felülvizsgálat tárgyát képező termék ezen időszak alatti teljes malajziai exportjának mintegy 90 %-át jelentette. Az Egyesült Államokba irányuló exportvolumen szintén nagyobb, mint a teljes becsült malajziai termelés (16). A felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai gyártói egyéb fő exportpiacait Mexikó, Törökország és Kanada jelentik, mely országok az érintett termékek exportjának 4 %-át, 3 %-át, illetve 1 %-át teszik ki.

16

Rendes érték

Rendes érték

| (97) | Egyéb rendelkezésre álló információ hiányában a rendes értéket az alaprendelet 18. cikkével összhangban a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben megadott adatok alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(97)

Egyéb rendelkezésre álló információ hiányában a rendes értéket az alaprendelet 18. cikkével összhangban a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben megadott adatok alapján állapították meg.

Exportár

Exportár

| (98) | A felülvizsgálati időszak alatti exportárakat a nyilvánosan hozzáférhető adatok, azaz az Egyesült Államok vámstatisztikája alapján állapították meg. A jobb összehasonlíthatóság érdekében a Bizottság a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben kidolgozott módszertan alapján kiigazította a statisztikákat annak érdekében, hogy kizárja azokat a terméktípusokat, amelyek nem szerepeltek a fent leírt, számtanilag képzett rendes értékben. |
| --- | --- |

(98)

A felülvizsgálati időszak alatti exportárakat a nyilvánosan hozzáférhető adatok, azaz az Egyesült Államok vámstatisztikája alapján állapították meg. A jobb összehasonlíthatóság érdekében a Bizottság a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben kidolgozott módszertan alapján kiigazította a statisztikákat annak érdekében, hogy kizárja azokat a terméktípusokat, amelyek nem szerepeltek a fent leírt, számtanilag képzett rendes értékben.

Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (99) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben gyártelepi szinten. |
| --- | --- |

(99)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben gyártelepi szinten.

| (100) | Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ennek megfelelően az exportárat kiigazították a felülvizsgálati kérelemben a kérelmező által becsült szállítási, biztosítási és csomagolási költségek tekintetében, hogy az egyesült államokbeli importstatisztikákból nyert CIF-alapú értékek gyártelepi szintre kerüljenek. |
| --- | --- |

(100)

Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ennek megfelelően az exportárat kiigazították a felülvizsgálati kérelemben a kérelmező által becsült szállítási, biztosítási és csomagolási költségek tekintetében, hogy az egyesült államokbeli importstatisztikákból nyert CIF-alapú értékek gyártelepi szintre kerüljenek.

Dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszak alatt

Dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszak alatt

| (101) | A fentiek szerint az átlagos rendes érték és a gyártelepi szinten megfelelően kiigazított átlagos exportár összehasonlítása az egyesült államokbeli határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve minden esetben 86,7 %-os dömpingkülönbözetet eredményezett. A (105) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően az Egyesült Államok hatóságai megállapították, hogy Malajziát használták fel a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai gyártóira kivetett dömpingellenes vámok kijátszására. A vámokat a felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai exportőreire is kiterjesztették. |
| --- | --- |

(101)

A fentiek szerint az átlagos rendes érték és a gyártelepi szinten megfelelően kiigazított átlagos exportár összehasonlítása az egyesült államokbeli határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve minden esetben 86,7 %-os dömpingkülönbözetet eredményezett. A (105) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően az Egyesült Államok hatóságai megállapították, hogy Malajziát használták fel a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai gyártóira kivetett dömpingellenes vámok kijátszására. A vámokat a felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai exportőreire is kiterjesztették.

3.5.2.2.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás

| (102) | A kérelem szerint Malajzia 59 000 tonna termelési kapacitással és 44 000 tonna szabad kapacitással rendelkezik, ami csaknem megfelel a felülvizsgálat tárgyát képező termék teljes uniós felhasználásának. A felülvizsgálati kérelem szerint a végleges intézkedések 2002-ben történt bevezetése óta a felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai termelési kapacitása jelentősen nőtt: a becsült 10 000 tonnáról a felülvizsgálati időszak alatt körülbelül 59 000 tonnára. |
| --- | --- |

(102)

A kérelem szerint Malajzia 59 000 tonna termelési kapacitással és 44 000 tonna szabad kapacitással rendelkezik, ami csaknem megfelel a felülvizsgálat tárgyát képező termék teljes uniós felhasználásának. A felülvizsgálati kérelem szerint a végleges intézkedések 2002-ben történt bevezetése óta a felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai termelési kapacitása jelentősen nőtt: a becsült 10 000 tonnáról a felülvizsgálati időszak alatt körülbelül 59 000 tonnára.

3.5.2.3.   Az uniós piac vonzereje

| (103) | A rendelkezésre álló tények egyike sem jelzi a felülvizsgálat tárgyát képező terméket felhasználó malajziai ágazatok jelentős növekedését vagy hanyatlását, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai belföldi piaca várhatóan stabil marad az elkövetkező évek során, nem kínálva jelentős bővülési lehetőségeket a felülvizsgálat tárgyát képező malajziai termék számára. |
| --- | --- |

(103)

A rendelkezésre álló tények egyike sem jelzi a felülvizsgálat tárgyát képező terméket felhasználó malajziai ágazatok jelentős növekedését vagy hanyatlását, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai belföldi piaca várhatóan stabil marad az elkövetkező évek során, nem kínálva jelentős bővülési lehetőségeket a felülvizsgálat tárgyát képező malajziai termék számára.

| (104) | A vizsgálat kimutatta, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós piaca vonzó a malajziai export számára. Ez főként annak a potenciálnak tulajdonítható, amelyet a felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai gyártói a dömpingellenes vámok szintje miatt jelenleg nem tudnak kiaknázni. Bár a kivitel a végleges intézkedések 2002. évi bevezetését követően gyakorlatilag megszűnt, a felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai ágazata még mindig erősen függ az exporttól, és fő exportpiaca az Egyesült Államok. |
| --- | --- |

(104)

A vizsgálat kimutatta, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós piaca vonzó a malajziai export számára. Ez főként annak a potenciálnak tulajdonítható, amelyet a felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai gyártói a dömpingellenes vámok szintje miatt jelenleg nem tudnak kiaknázni. Bár a kivitel a végleges intézkedések 2002. évi bevezetését követően gyakorlatilag megszűnt, a felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai ágazata még mindig erősen függ az exporttól, és fő exportpiaca az Egyesült Államok.

| (105) | 2018. július 25-én az Egyesült Államok hatóságai ideiglenesen kiterjesztették a Kínai Népköztársaságból importált, tompahegesztésre használt szénacél csőszerelvények behozatalára kivetett 182,9 %-os dömpingellenes vámot a szóban forgó termék Malajziából történő behozatalára, mivel megállapították, hogy Malajziát az intézkedések kijátszására használták fel. Míg a felülvizsgálat tárgyát képező termék valódi malajziai gyártói mentesülhetnek e vám alól, a tanúsítási kötelezettség nehézkessé és így kevésbé vonzóvá tenné számukra, hogy termékeiket az Egyesült Államokban értékesítsék. |
| --- | --- |

(105)

2018. július 25-én az Egyesült Államok hatóságai ideiglenesen kiterjesztették a Kínai Népköztársaságból importált, tompahegesztésre használt szénacél csőszerelvények behozatalára kivetett 182,9 %-os dömpingellenes vámot a szóban forgó termék Malajziából történő behozatalára, mivel megállapították, hogy Malajziát az intézkedések kijátszására használták fel. Míg a felülvizsgálat tárgyát képező termék valódi malajziai gyártói mentesülhetnek e vám alól, a tanúsítási kötelezettség nehézkessé és így kevésbé vonzóvá tenné számukra, hogy termékeiket az Egyesült Államokban értékesítsék.

| (106) | A fentiek a (91) preambulumbekezdésben említett dél-ázsiai kapacitásfelesleggel együtt az uniós piacot az intézkedések hatályvesztése esetén a malajziai kapacitásfelesleg és a korábban az Egyesült Államokban értékesített termékek célpiacává teszik. |
| --- | --- |

(106)

A fentiek a (91) preambulumbekezdésben említett dél-ázsiai kapacitásfelesleggel együtt az uniós piacot az intézkedések hatályvesztése esetén a malajziai kapacitásfelesleg és a korábban az Egyesült Államokban értékesített termékek célpiacává teszik.

3.5.2.4.   A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

| (107) | Figyelembe véve a szabad kapacitást, a malajziai gyártók árképzési gyakorlatát az Egyesült Államok piacán, a Malajziára a szóban forgó piacon kiterjesztett dömpingellenes vámokat, valamint azt, hogy az uniós piac vonzó a felülvizsgálat tárgyát képező malajziai termékek gyártói számára, nagy a valószínűsége annak, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékek malajziai gyártói a terméket jelentős mennyiségben exportálnák dömpingelt áron az Unióba, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik. Figyelembe véve a termelési kapacitás és a szabad kapacitás növekedését a végleges intézkedések 2002-es bevezetése óta, a dömpingelt behozatal szintje jóval magasabb lehet, mint a végleges intézkedések bevezetése előtt. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű a dömping megismétlődése. |
| --- | --- |

(107)

Figyelembe véve a szabad kapacitást, a malajziai gyártók árképzési gyakorlatát az Egyesült Államok piacán, a Malajziára a szóban forgó piacon kiterjesztett dömpingellenes vámokat, valamint azt, hogy az uniós piac vonzó a felülvizsgálat tárgyát képező malajziai termékek gyártói számára, nagy a valószínűsége annak, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékek malajziai gyártói a terméket jelentős mennyiségben exportálnák dömpingelt áron az Unióba, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik. Figyelembe véve a termelési kapacitás és a szabad kapacitás növekedését a végleges intézkedések 2002-es bevezetése óta, a dömpingelt behozatal szintje jóval magasabb lehet, mint a végleges intézkedések bevezetése előtt. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű a dömping megismétlődése.

3.6.   Következtetés

Következtetés

3.6.1.   Törökország

Törökország

| (108) | A (43) és (49) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a vizsgálat során nem mutattak ki dömpinget egyik törökországi exportáló gyártó esetében sem a felülvizsgálati időszak alatt, és megállapításra került, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén nem valószínű a dömping megismétlődése. |
| --- | --- |

(108)

A (43) és (49) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a vizsgálat során nem mutattak ki dömpinget egyik törökországi exportáló gyártó esetében sem a felülvizsgálati időszak alatt, és megállapításra került, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén nem valószínű a dömping megismétlődése.

| (109) | A Törökországra vonatkozó vizsgálatot ezért meg kell szüntetni, és a Törökországra vonatkozó intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(109)

A Törökországra vonatkozó vizsgálatot ezért meg kell szüntetni, és a Törökországra vonatkozó intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni.

3.6.2.   Oroszország, Korea és Malajzia

Oroszország, Korea és Malajzia

| (110) | Oroszország tekintetében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszak alatt rendelkezésre álló információk alapján folytatódott az Oroszországból érkező dömping. Ráadásul, figyelembe véve a jelentős oroszországi szabad kapacitást, a harmadik országokban felszámított exportárakat, a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unióba irányuló dömpingelt árszintjét a felülvizsgálati időszak alatt, valamint az Oroszországnak jelentős potenciális exportpiacot jelentő uniós piac vonzerejét a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói számára, a Bizottság azt is megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termék valószínűleg jelentős mennyiségben és dömpingelt árszinten érkezne Oroszországból az uniós piacra. A Bizottság így azt a következtetést vonta le, hogy a dömping megismétlődése valószínű. |
| --- | --- |

(110)

Oroszország tekintetében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszak alatt rendelkezésre álló információk alapján folytatódott az Oroszországból érkező dömping. Ráadásul, figyelembe véve a jelentős oroszországi szabad kapacitást, a harmadik országokban felszámított exportárakat, a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unióba irányuló dömpingelt árszintjét a felülvizsgálati időszak alatt, valamint az Oroszországnak jelentős potenciális exportpiacot jelentő uniós piac vonzerejét a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói számára, a Bizottság azt is megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termék valószínűleg jelentős mennyiségben és dömpingelt árszinten érkezne Oroszországból az uniós piacra. A Bizottság így azt a következtetést vonta le, hogy a dömping megismétlődése valószínű.

| (111) | Malajzia és Korea vonatkozásában, tekintettel ezen országok jelentős kapacitásfeleslegére, belföldi piacaik korlátozott növekedési potenciáljára és az uniós piac vonzerejére a felülvizsgálat tárgyát képező termék ezekben az országokban működő gyártói számára, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék ezen országokból az Unióba irányuló behozatala jelentős mennyiségben nőne, amennyiben a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék. A Bizottság továbbá megállapította, hogy a behozatal valószínűleg dömpingelt árakon valósulna meg. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó intézkedések hatályvesztése Korea és Malajzia tekintetében valószínűleg a dömping megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(111)

Malajzia és Korea vonatkozásában, tekintettel ezen országok jelentős kapacitásfeleslegére, belföldi piacaik korlátozott növekedési potenciáljára és az uniós piac vonzerejére a felülvizsgálat tárgyát képező termék ezekben az országokban működő gyártói számára, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék ezen országokból az Unióba irányuló behozatala jelentős mennyiségben nőne, amennyiben a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék. A Bizottság továbbá megállapította, hogy a behozatal valószínűleg dömpingelt árakon valósulna meg. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó intézkedések hatályvesztése Korea és Malajzia tekintetében valószínűleg a dömping megismétlődéséhez vezetne.

4.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (112) | A felülvizsgálati időszak alatt az Unióban huszonegy uniós gyártó állított elő hasonló terméket. E gyártók közül hármat a kérelmező képvisel. E huszonegy gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot. A (14) és (15) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően négy uniós gyártó került a mintába. A minta a (15) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a teljes uniós termelés és értékesítési volumen több mint 54 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(112)

A felülvizsgálati időszak alatt az Unióban huszonegy uniós gyártó állított elő hasonló terméket. E gyártók közül hármat a kérelmező képvisel. E huszonegy gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot. A (14) és (15) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően négy uniós gyártó került a mintába. A minta a (15) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a teljes uniós termelés és értékesítési volumen több mint 54 %-át teszi ki.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (113) | A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak összeadásával határozta meg:






  i. | a mintában szereplő uniós gyártóknak a kitöltött a kérdőív ellenőrzését követően megállapított értékesítései, |
| --- | --- | --- |

(113)

A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak összeadásával határozta meg:

i.

a mintában szereplő uniós gyártóknak a kitöltött a kérdőív ellenőrzését követően megállapított értékesítései,

| ii. | a mintában nem szereplő együttműködő uniós gyártók értékesítései a felülvizsgálati kérelem alapján, valamint a kérelmező által rendelkezésre bocsátott információk, |
| --- | --- |

ii.

a mintában nem szereplő együttműködő uniós gyártók értékesítései a felülvizsgálati kérelem alapján, valamint a kérelmező által rendelkezésre bocsátott információk,

| iii. | az érintett országokból és az összes többi harmadik országból érkező behozatal az Eurostat (TARIC-szintű) adatai alapján. |
| --- | --- |

iii.

az érintett országokból és az összes többi harmadik országból érkező behozatal az Eurostat (TARIC-szintű) adatai alapján.

| (114) | Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós felhasználás (tonna) | 59 864 | 51 151 | 56 722 | 52 535 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 85 | 95 | 88 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek, a felülvizsgálati kérelem, a kérelmező által szolgáltatott információk, Eurostat (TARIC-szint). |

(114)

Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Uniós felhasználás (tonna)

59 864

51 151

56 722

52 535

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

85

85

95

95

88

88

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek, a felülvizsgálati kérelem, a kérelmező által szolgáltatott információk, Eurostat (TARIC-szint).

Forrás:

| (115) | Az uniós felhasználás 12 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban. Konkrétabban az uniós felhasználás 2015-ben 15 %-kal csökkent, viszont 2015-ről 2016-ra javult, majd ezt követően 2016 és a felülvizsgálati időszak között újra visszaesett. |
| --- | --- |

(115)

Az uniós felhasználás 12 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban. Konkrétabban az uniós felhasználás 2015-ben 15 %-kal csökkent, viszont 2015-ről 2016-ra javult, majd ezt követően 2016 és a felülvizsgálati időszak között újra visszaesett.

4.3.   Az érintett országokból érkező behozatal

Az érintett országokból érkező behozatal

4.3.1.   Előzetes megjegyzés

Előzetes megjegyzés

| (116) | A (43), (49) és (57) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a felülvizsgálat tárgyát képező termék törökországi exportáló gyártóinak behozatala esetében a felülvizsgálati időszak alatt nem mutattak ki sem dömpinget, sem pedig a dömping megismétlődésének valószínűségét. Következésképpen a Törökországra vonatkozó intézkedéseket meg kell szüntetni. Ezért a kár folytatódásának vagy megismétlődésének vizsgálata céljából a Bizottság a Törökországból érkező behozatalt a harmadik országokból érkező behozatallal együtt fogja vizsgálni. A teljesség érdekében a Törökországra vonatkozó adatok a 4.3.5. szakaszban külön kerülnek feltüntetésre. |
| --- | --- |

(116)

A (43), (49) és (57) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a felülvizsgálat tárgyát képező termék törökországi exportáló gyártóinak behozatala esetében a felülvizsgálati időszak alatt nem mutattak ki sem dömpinget, sem pedig a dömping megismétlődésének valószínűségét. Következésképpen a Törökországra vonatkozó intézkedéseket meg kell szüntetni. Ezért a kár folytatódásának vagy megismétlődésének vizsgálata céljából a Bizottság a Törökországból érkező behozatalt a harmadik országokból érkező behozatallal együtt fogja vizsgálni. A teljesség érdekében a Törökországra vonatkozó adatok a 4.3.5. szakaszban külön kerülnek feltüntetésre.

4.3.2.   Malajziából érkező behozatal

Malajziából érkező behozatal

| (117) | A Malajziából érkező behozatal volumene az Eurostat (TARIC-szintű) statisztikáin alapult. A Bizottság a behozatal piaci részesedését a (113) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(117)

A Malajziából érkező behozatal volumene az Eurostat (TARIC-szintű) statisztikáin alapult. A Bizottság a behozatal piaci részesedését a (113) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján határozta meg.

a)   
  Volumen és piaci részesedés

Volumen és piaci részesedés

2. táblázat

2. táblázat

Behozatali volumen és piaci részesedés

Behozatali volumen és piaci részesedés

| | | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malajzia | Behozatali volumen (tonna) | 0,1 | 0,6 | 0,4 | 1,3 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 600 | 400 | 1 300 |
| Piaci részesedés (%) | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Forrás: Eurostat (TARIC-szintű). |

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Malajzia

Behozatali volumen (tonna)

0,1

0,6

0,4

1,3

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

600

600

400

400

1 300

1 300

Piaci részesedés (%)

0,0

0,0

0,0

0,0

Forrás: Eurostat (TARIC-szintű).

Forrás:

| (118) | A Malajziából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszak egésze alatt csaknem nulla volt, és hasonló szint figyelhető meg a végleges intézkedések 2002. évi bevezetése óta. A piaci részesedés a teljes figyelembe vett időszak alatt elhanyagolható volt. |
| --- | --- |

(118)

A Malajziából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszak egésze alatt csaknem nulla volt, és hasonló szint figyelhető meg a végleges intézkedések 2002. évi bevezetése óta. A piaci részesedés a teljes figyelembe vett időszak alatt elhanyagolható volt.

b)   
  Árak és áralákínálás

Árak és áralákínálás

| (119) | Tekintettel a Malajziából érkező behozatal igen alacsony volumenére és a felülvizsgálat tárgyát képező termék széles választékára (amely különböző paramétereket, például specifikációs szabványokat, anyagminőséget, alapvető nyersanyagot, típust [könyökdarabok, T-idomok, szűkítő], külső átmérőt és vastagságot foglal magában), e behozatalok árai nem elemezhetők érdemben. |
| --- | --- |

(119)

Tekintettel a Malajziából érkező behozatal igen alacsony volumenére és a felülvizsgálat tárgyát képező termék széles választékára (amely különböző paramétereket, például specifikációs szabványokat, anyagminőséget, alapvető nyersanyagot, típust [könyökdarabok, T-idomok, szűkítő], külső átmérőt és vastagságot foglal magában), e behozatalok árai nem elemezhetők érdemben.

4.3.3.   A Koreából érkező behozatal

A Koreából érkező behozatal

| (120) | A Koreából érkező behozatal volumene az Eurostat (TARIC-szintű) statisztikáin alapult. A Bizottság a behozatal piaci részesedését a (113) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(120)

A Koreából érkező behozatal volumene az Eurostat (TARIC-szintű) statisztikáin alapult. A Bizottság a behozatal piaci részesedését a (113) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján határozta meg.

a)   
  Volumen és piaci részesedés

Volumen és piaci részesedés

3. táblázat

3. táblázat

Behozatali volumen és piaci részesedés

Behozatali volumen és piaci részesedés

| | | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korea | Behozatali volumen (tonna) | 405 | 89 | 346 | 36 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 22 | 85 | 9 |
| Piaci részesedés (%) | 0,7 | 0,2 | 0,6 | 0,1 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 26 | 90 | 10 |
| Forrás: Eurostat (TARIC-szintű). |

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Korea

Behozatali volumen (tonna)

405

89

346

36

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

22

22

85

85

9

9

Piaci részesedés (%)

0,7

0,2

0,6

0,1

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

26

26

90

90

10

10

Forrás: Eurostat (TARIC-szintű).

Forrás:

| (121) | A Koreából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszak egésze alatt elhanyagolható volt, és a felülvizsgálati időszak alatt a piaci részesedés 0,1 %-ára zsugorodott. A behozatali volumen a végleges intézkedések 2002-es bevezetése óta hasonló szinten maradt. A piaci részesedés a 2014. évi 0,7 %-ról 0,1 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(121)

A Koreából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszak egésze alatt elhanyagolható volt, és a felülvizsgálati időszak alatt a piaci részesedés 0,1 %-ára zsugorodott. A behozatali volumen a végleges intézkedések 2002-es bevezetése óta hasonló szinten maradt. A piaci részesedés a 2014. évi 0,7 %-ról 0,1 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszak alatt.

b)   
  Árak és áralákínálás

Árak és áralákínálás

| (122) | Tekintettel a Koreából érkező behozatal nagyon alacsony volumenére és a felülvizsgálat tárgyát képező termék típusainak széles választékára, e behozatal árait nem lehetett érdemben elemezni. |
| --- | --- |

(122)

Tekintettel a Koreából érkező behozatal nagyon alacsony volumenére és a felülvizsgálat tárgyát képező termék típusainak széles választékára, e behozatal árait nem lehetett érdemben elemezni.

4.3.4.   Az Oroszországból érkező behozatal

Az Oroszországból érkező behozatal

| (123) | Oroszország esetében a behozatali volumen és az átlagos importár az Eurostat (TARIC-szintű) statisztikáin alapult. A Bizottság a behozatal piaci részesedését a (113) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(123)

Oroszország esetében a behozatali volumen és az átlagos importár az Eurostat (TARIC-szintű) statisztikáin alapult. A Bizottság a behozatal piaci részesedését a (113) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján határozta meg.

a)   
  Volumen és piaci részesedés

Volumen és piaci részesedés

4. táblázat

4. táblázat

Behozatali volumen és piaci részesedés

Behozatali volumen és piaci részesedés

| | | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oroszország | Behozatali volumen (tonna) | 18 | 21 | 431 | 468 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 119 | 2 448 | 2 657 |
| Piaci részesedés (%) | 0,0 | 0,0 | 0,8 | 0,9 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 139 | 2 584 | 3 027 |
| Forrás: Eurostat (TARIC-szintű). |

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Oroszország

Behozatali volumen (tonna)

18

21

431

468

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

119

119

2 448

2 448

2 657

2 657

Piaci részesedés (%)

0,0

0,0

0,8

0,9

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

139

139

2 584

2 584

3 027

3 027

Forrás: Eurostat (TARIC-szintű).

Forrás:

| (124) | Az Oroszországból érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszak egészében alacsony volt. A behozatal a 2014. és 2015. évi 18 tonnáról 2016-ban 431 tonnára, a felülvizsgálati időszakban pedig 468 tonnára nőtt, ami azt jelenti, hogy a piaci részesedés a 2014. és 2015. évi 0 %-ról 0,9 %-ra emelkedett a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(124)

Az Oroszországból érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszak egészében alacsony volt. A behozatal a 2014. és 2015. évi 18 tonnáról 2016-ban 431 tonnára, a felülvizsgálati időszakban pedig 468 tonnára nőtt, ami azt jelenti, hogy a piaci részesedés a 2014. és 2015. évi 0 %-ról 0,9 %-ra emelkedett a felülvizsgálati időszak alatt.

b)   
  Árak és áralákínálás

Árak és áralákínálás

| (125) | Az Unióba irányuló oroszországi import átlagára a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Importár | | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oroszország | Importárak (EUR/tonna) | 9 706 | 7 088 | 1 126 | 980 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 73 | 12 | 10 |
| Forrás: Eurostat (TARIC-szintű). |

(125)

Az Unióba irányuló oroszországi import átlagára a következőképpen alakult:

5. táblázat

5. táblázat

Importár

Importár

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Oroszország

Importárak (EUR/tonna)

9 706

7 088

1 126

980

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

73

73

12

12

10

10

Forrás: Eurostat (TARIC-szintű).

Forrás:

| (126) | Az Oroszországból érkező behozatal átlagos importára 2014-ben és 2015-ben nagyon magas szintet ért el, 2015-ről 2016-ra viszont mintegy 84 %-kal, míg a felülvizsgálati időszakban további 13 %-kal visszaesett. A figyelembe vett időszakban az importárak összességében 90 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(126)

Az Oroszországból érkező behozatal átlagos importára 2014-ben és 2015-ben nagyon magas szintet ért el, 2015-ről 2016-ra viszont mintegy 84 %-kal, míg a felülvizsgálati időszakban további 13 %-kal visszaesett. A figyelembe vett időszakban az importárak összességében 90 %-kal csökkentek.

| (127) | A (124) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, bár a behozatali volumen túl alacsony ahhoz, hogy reprezentatívnak lehessen tekinteni, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az érintett importárak a jövőbeli árképzési magatartás valós jelzésének tekinthetők, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék. |
| --- | --- |

(127)

A (124) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, bár a behozatali volumen túl alacsony ahhoz, hogy reprezentatívnak lehessen tekinteni, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az érintett importárak a jövőbeli árképzési magatartás valós jelzésének tekinthetők, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék.

| (128) | Az (58) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottságnak az oroszországi exportőrök/gyártók együttműködésének hiányában az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia az áralákínálás megállapítása érdekében. Ebben az esetben az Oroszországból érkező behozatal felülvizsgálati időszak alatti áralákínálásának meghatározásához a Bizottság összehasonlította i. a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát ii. az Oroszországból érkező behozatalnak az uniós piacon az első független vevő számára felszámított, Eurostat-adatok alapján CIF-alapon megállapított és a behozatalt követően felmerülő költségek tekintetében kiigazított átlagárral. Egyéb információ hiányában ezeket a költségeket a CIF-érték 1 %-ára becsülték. |
| --- | --- |

(128)

Az (58) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottságnak az oroszországi exportőrök/gyártók együttműködésének hiányában az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia az áralákínálás megállapítása érdekében. Ebben az esetben az Oroszországból érkező behozatal felülvizsgálati időszak alatti áralákínálásának meghatározásához a Bizottság összehasonlította i. a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát ii. az Oroszországból érkező behozatalnak az uniós piacon az első független vevő számára felszámított, Eurostat-adatok alapján CIF-alapon megállapított és a behozatalt követően felmerülő költségek tekintetében kiigazított átlagárral. Egyéb információ hiányában ezeket a költségeket a CIF-érték 1 %-ára becsülték.

| (129) | Az együttműködés hiánya miatt az Oroszországból exportált terméktípusokat nem lehetett meghatározni. Ebből adódóan nem lehetett terméktípusonkénti összehasonlítást végezni. Az összehasonlítás eredményét a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(129)

Az együttműködés hiánya miatt az Oroszországból exportált terméktípusokat nem lehetett meghatározni. Ebből adódóan nem lehetett terméktípusonkénti összehasonlítást végezni. Az összehasonlítás eredményét a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki.

| (130) | Az összehasonlítás Oroszország tekintetében a felülvizsgálati időszak alatt 49,8 %-os súlyozott átlagos alákínálási különbözetet mutatott az uniós piacon. |
| --- | --- |

(130)

Az összehasonlítás Oroszország tekintetében a felülvizsgálati időszak alatt 49,8 %-os súlyozott átlagos alákínálási különbözetet mutatott az uniós piacon.

4.3.5.   Egyéb harmadik országokból érkező behozatal

Egyéb harmadik országokból érkező behozatal

| (131) | Az összes egyéb harmadik ország esetében a behozatali volumen és az átlagos importár az Eurostat (TARIC-szintű) statisztikáin alapult. A Bizottság a behozatal piaci részesedését a (113) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján határozta meg.

  6. táblázat


  Behozatali volumen és piaci részesedés











  Ország | | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minden egyéb harmadik ország | Behozatal (tonna) | 21 906 | 17 812 | 23 062 | 20 865 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 81 | 105 | 95 |
| Piaci részesedés (%) | 36,6 | 34,8 | 40,7 | 39,7 |
| Ár (EUR/tonna) | 1 879 | 2 202 | 1 907 | 1 686 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 117 | 102 | 90 |
| Kína | Behozatal (tonna) | 8 915 | 7 239 | 10 054 | 8 086 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 81 | 113 | 91 |
| Piaci részesedés (%) | 14,9 | 14,2 | 17,7 | 15,4 |
| Ár (EUR/tonna) | 1 232 | 1 474 | 1 285 | 1 233 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 120 | 104 | 100 |
| Kambodzsa | Behozatal (tonna) | 1 151 | 1 137 | 2 899 | 3 403 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 99 | 252 | 296 |
| Piaci részesedés (%) | 1,9 | 2,2 | 5,1 | 6,5 |
| Ár (EUR/tonna) | 1 301 | 1 486 | 1 280 | 1 322 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 114 | 98 | 102 |
| Vietnám | Behozatal (tonna) | 2 954 | 2 377 | 2 348 | 2 803 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 80 | 79 | 95 |
| Piaci részesedés (%) | 4,9 | 4,6 | 4,1 | 5,3 |
| Ár (EUR/tonna) | 1 696 | 1 883 | 1 473 | 1 501 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 111 | 87 | 88 |
| Törökország | Behozatali volumen (tonna) | 1 147 | 1 316 | 1 745 | 1 509 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 115 | 152 | 132 |
| Piaci részesedés (%) | 1,9 | 2,6 | 3,1 | 2,9 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 134 | 161 | 150 |
| Importárak (EUR/tonna) | 1 924 | 1 915 | 1 824 | 1 782 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 100 | 95 | 93 |
| Egyéb harmadik országok | Behozatal (tonna) | 7 739 | 5 743 | 6 016 | 5 065 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 74 | 78 | 65 |
| Piaci részesedés (%) | 12,9 | 11,2 | 10,6 | 9,6 |
| Ár (EUR/tonna) | 2 773 | 3 460 | 3 443 | 2 729 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 125 | 124 | 98 |
| Forrás: Eurostat (TARIC-szintű). |

(131)

Az összes egyéb harmadik ország esetében a behozatali volumen és az átlagos importár az Eurostat (TARIC-szintű) statisztikáin alapult. A Bizottság a behozatal piaci részesedését a (113) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján határozta meg.

6. táblázat

6. táblázat

Behozatali volumen és piaci részesedés

Behozatali volumen és piaci részesedés

Ország

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Minden egyéb harmadik ország

Behozatal (tonna)

21 906

17 812

23 062

20 865

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

81

81

105

105

95

95

Piaci részesedés (%)

36,6

34,8

40,7

39,7

Ár (EUR/tonna)

1 879

2 202

1 907

1 686

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

117

117

102

102

90

90

Kína

Behozatal (tonna)

8 915

7 239

10 054

8 086

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

81

81

113

113

91

91

Piaci részesedés (%)

14,9

14,2

17,7

15,4

Ár (EUR/tonna)

1 232

1 474

1 285

1 233

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

120

120

104

104

100

100

Kambodzsa

Behozatal (tonna)

1 151

1 137

2 899

3 403

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

99

99

252

252

296

296

Piaci részesedés (%)

1,9

2,2

5,1

6,5

Ár (EUR/tonna)

1 301

1 486

1 280

1 322

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

114

114

98

98

102

102

Vietnám

Behozatal (tonna)

2 954

2 377

2 348

2 803

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

80

80

79

79

95

95

Piaci részesedés (%)

4,9

4,6

4,1

5,3

Ár (EUR/tonna)

1 696

1 883

1 473

1 501

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

111

111

87

87

88

88

Törökország

Behozatali volumen (tonna)

1 147

1 316

1 745

1 509

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

115

115

152

152

132

132

Piaci részesedés (%)

1,9

2,6

3,1

2,9

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

134

134

161

161

150

150

Importárak (EUR/tonna)

1 924

1 915

1 824

1 782

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

100

100

95

95

93

93

Egyéb harmadik országok

Behozatal (tonna)

7 739

5 743

6 016

5 065

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

74

74

78

78

65

65

Piaci részesedés (%)

12,9

11,2

10,6

9,6

Ár (EUR/tonna)

2 773

3 460

3 443

2 729

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

125

125

124

124

98

98

Forrás: Eurostat (TARIC-szintű).

Forrás:

| (132) | A csökkenő felhasználással összhangban az összes egyéb harmadik országból érkező behozatal volumene 2014 és a felülvizsgálati időszak között 5 %-kal esett vissza. Az összes egyéb harmadik országból érkező behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban a 34,8 %–40,7 % közötti tartományban mozgott. A legtöbb behozatal Kínából, Kambodzsából és Vietnámból érkezett; ezek az országok voltak az egyedüliek, amelyek piaci részesedése a felülvizsgálati időszak alatt meghaladta az 5 %-ot. |
| --- | --- |

(132)

A csökkenő felhasználással összhangban az összes egyéb harmadik országból érkező behozatal volumene 2014 és a felülvizsgálati időszak között 5 %-kal esett vissza. Az összes egyéb harmadik országból érkező behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban a 34,8 %–40,7 % közötti tartományban mozgott. A legtöbb behozatal Kínából, Kambodzsából és Vietnámból érkezett; ezek az országok voltak az egyedüliek, amelyek piaci részesedése a felülvizsgálati időszak alatt meghaladta az 5 %-ot.

| (133) | A(6) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából származó behozatalára vonatkozóan jelenleg dömpingellenes intézkedések vannak hatályban. A csökkenő behozatali volumen ellenére (9 % a figyelembe vett időszakban)az uniós felhasználás csökkenésének következtében a kínai behozatal piaci részesedése ugyanebben az időszakban kismértékben nőtt (0,5 %). A figyelembe vett időszakban a piaci részesedés 14,2 % és 17,7 % között mozgott. A Kínából érkező behozatal árai stabilak voltak a figyelembe vett időszak alatt. Az árak átlagosan alacsonyabbak voltak, mint az uniós gyártók árai, és alacsonyabbak voltak más harmadik országok importárainál is. |
| --- | --- |

(133)

A(6) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából származó behozatalára vonatkozóan jelenleg dömpingellenes intézkedések vannak hatályban. A csökkenő behozatali volumen ellenére (9 % a figyelembe vett időszakban)az uniós felhasználás csökkenésének következtében a kínai behozatal piaci részesedése ugyanebben az időszakban kismértékben nőtt (0,5 %). A figyelembe vett időszakban a piaci részesedés 14,2 % és 17,7 % között mozgott. A Kínából érkező behozatal árai stabilak voltak a figyelembe vett időszak alatt. Az árak átlagosan alacsonyabbak voltak, mint az uniós gyártók árai, és alacsonyabbak voltak más harmadik országok importárainál is.

| (134) | A Kambodzsából származó behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt abszolút értékben növekedett, és a piaci részesedés 4,6 százalékponttal nőtt (a 2014. évi 1,9 %-ról a felülvizsgálati időszakban 6,5 %-ra). A Vietnámból érkező behozatal volumene (5 %-kal) csökkent, ami ugyanakkor – akárcsak Kína esetében – az uniós felhasználás csökkenése miatt a piaci részesedés (0,4 százalékpontos) növekedéseként jelentkezett. Vietnám piaci részesedése így a 2014. évi 4,9 %-ról 5,3 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszakban. A Vietnámból és Kambodzsából érkező behozatal árai átlagosan alacsonyabbak voltak, mint az uniós gyártók árai, és alacsonyabbak voltak más harmadik országok importárainál is. |
| --- | --- |

(134)

A Kambodzsából származó behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt abszolút értékben növekedett, és a piaci részesedés 4,6 százalékponttal nőtt (a 2014. évi 1,9 %-ról a felülvizsgálati időszakban 6,5 %-ra). A Vietnámból érkező behozatal volumene (5 %-kal) csökkent, ami ugyanakkor – akárcsak Kína esetében – az uniós felhasználás csökkenése miatt a piaci részesedés (0,4 százalékpontos) növekedéseként jelentkezett. Vietnám piaci részesedése így a 2014. évi 4,9 %-ról 5,3 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszakban. A Vietnámból és Kambodzsából érkező behozatal árai átlagosan alacsonyabbak voltak, mint az uniós gyártók árai, és alacsonyabbak voltak más harmadik országok importárainál is.

| (135) | Végezetül, a fentiekben nem említett fennmaradó harmadik országok importvolumene 2014 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen, 35 %-kal csökkent. Piaci részesedésük a figyelembe vett időszakban 3,3 százalékponttal, a 2014. évi 12,9 %-ról 9,6 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszakban. Az ezen országokból érkező behozatal árai átlagosan jóval magasabbak voltak, mint az uniós gyártók árai. Emellett jelentősen magasabbak voltak, mint a Kínából, Kambodzsából és Vietnámból érkező behozatal árai. |
| --- | --- |

(135)

Végezetül, a fentiekben nem említett fennmaradó harmadik országok importvolumene 2014 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen, 35 %-kal csökkent. Piaci részesedésük a figyelembe vett időszakban 3,3 százalékponttal, a 2014. évi 12,9 %-ról 9,6 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszakban. Az ezen országokból érkező behozatal árai átlagosan jóval magasabbak voltak, mint az uniós gyártók árai. Emellett jelentősen magasabbak voltak, mint a Kínából, Kambodzsából és Vietnámból érkező behozatal árai.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (136) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgált minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót, amely a figyelembe vett időszak alatt érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét. |
| --- | --- |

(136)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgált minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót, amely a figyelembe vett időszak alatt érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.

| (137) | A Bizottság a (15) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(137)

A Bizottság a (15) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

| (138) | A kár meghatározásához a Bizottság makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat különböztetett meg. A Bizottság a kérelmezőtől kapott adatok alapján értékelte az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó makrogazdasági mutatókat, és azokat a több uniós gyártó által az eljárás megindítása előtti szakaszban szolgáltatott információkkal, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott ellenőrzött válaszokkal egybevetve ellenőrizte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt, ellenőrzött adatok alapján értékelte. A Bizottság mindkét adatcsoportról megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve reprezentatívak. |
| --- | --- |

(138)

A kár meghatározásához a Bizottság makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat különböztetett meg. A Bizottság a kérelmezőtől kapott adatok alapján értékelte az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó makrogazdasági mutatókat, és azokat a több uniós gyártó által az eljárás megindítása előtti szakaszban szolgáltatott információkkal, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott ellenőrzött válaszokkal egybevetve ellenőrizte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt, ellenőrzött adatok alapján értékelte. A Bizottság mindkét adatcsoportról megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve reprezentatívak.

| (139) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(139)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (140) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(140)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

c)   
  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (141) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Az uniós gyártók termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 48 385 | 44 428 | 40 008 | 41 350 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 92 | 83 | 85 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 165 181 | 165 181 | 164 003 | 150 202 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 100 | 99 | 91 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 29,3 | 26,9 | 24,4 | 27,5 |
| Forrás: felülvizsgálati kérelem, a kérelmező által szolgáltatott információk, a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai. |

(141)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Az uniós gyártók termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása

Az uniós gyártók termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

48 385

44 428

40 008

41 350

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

92

92

83

83

85

85

Termelési kapacitás (tonna)

165 181

165 181

164 003

150 202

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

100

100

99

99

91

91

Kapacitáskihasználás (%)

29,3

26,9

24,4

27,5

Forrás: felülvizsgálati kérelem, a kérelmező által szolgáltatott információk, a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.

Forrás:

| (142) | A termelési volumen 15 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Konkrétabban 2015-ben csökkenni kezdett, 2016-ban tovább csökkent, míg a felülvizsgálati időszakban csekély mértékben nőtt. |
| --- | --- |

(142)

A termelési volumen 15 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Konkrétabban 2015-ben csökkenni kezdett, 2016-ban tovább csökkent, míg a felülvizsgálati időszakban csekély mértékben nőtt.

| (143) | A figyelembe vett időszakban a termelési kapacitás 9 %-kal csökkent. Meg kell jegyezni, hogy az egyik uniós gyártó telephelye beszüntette működését, és 2017 augusztusában, azaz a felülvizsgálati időszak alatt felszámolták. |
| --- | --- |

(143)

A figyelembe vett időszakban a termelési kapacitás 9 %-kal csökkent. Meg kell jegyezni, hogy az egyik uniós gyártó telephelye beszüntette működését, és 2017 augusztusában, azaz a felülvizsgálati időszak alatt felszámolták.

| (144) | mivel a termelési volumen nagyobb mértékben csökkent, mint a kapacitás, a figyelembe vett időszak alatt a kapacitáskihasználás 1,8 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(144)

mivel a termelési volumen nagyobb mértékben csökkent, mint a kapacitás, a figyelembe vett időszak alatt a kapacitáskihasználás 1,8 százalékponttal csökkent.

ci)   
  Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (145) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  8. táblázat


  Az uniós gyártók értékesítési volumene és piaci részesedése | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az Unióban (tonna) | 37 535 | 33 228 | 32 882 | 31 165 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 89 | 88 | 83 |
| Piaci részesedés (%) | 62,7 | 65,0 | 58,0 | 59,3 |
| Forrás: felülvizsgálati kérelem, a kérelmező által szolgáltatott információk, a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai. |

(145)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

8. táblázat

8. táblázat

Az uniós gyártók értékesítési volumene és piaci részesedése

Az uniós gyártók értékesítési volumene és piaci részesedése

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen az Unióban (tonna)

37 535

33 228

32 882

31 165

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

89

89

88

88

83

83

Piaci részesedés (%)

62,7

65,0

58,0

59,3

Forrás: felülvizsgálati kérelem, a kérelmező által szolgáltatott információk, a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.

Forrás:

| (146) | Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci összértékesítése 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, kisebb mértékben, mint ugyanezen időszak alatt a felhasználás (–12 %). A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 3,4 százalékponttal csökkent. Éves szinten a uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene főként 2014–2015 folyamán csökkent (11 %-kal), 2016-ban viszonylag stabil maradt, majd a felülvizsgálati időszakban további 6 %-kal visszaesett. Ennek következtében a piaci részesedés a figyelembe vett időszak során ingadozott: 2015-ben 2,3 százalékponttal nőtt, majd 2016-ban 7 százalékponttal csökkent, végül a felülvizsgálati időszakban – 1,3 százalékponttal – ismét növekedett. |
| --- | --- |

(146)

Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci összértékesítése 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, kisebb mértékben, mint ugyanezen időszak alatt a felhasználás (–12 %). A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 3,4 százalékponttal csökkent. Éves szinten a uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene főként 2014–2015 folyamán csökkent (11 %-kal), 2016-ban viszonylag stabil maradt, majd a felülvizsgálati időszakban további 6 %-kal visszaesett. Ennek következtében a piaci részesedés a figyelembe vett időszak során ingadozott: 2015-ben 2,3 százalékponttal nőtt, majd 2016-ban 7 százalékponttal csökkent, végül a felülvizsgálati időszakban – 1,3 százalékponttal – ismét növekedett.

e)   
  Növekedés

Növekedés

| (147) | 2014 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 12 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 17 %-kal csökkent; ez a piaci részesedést tekintve 3,4 százalékpontnyi veszteséget jelent. |
| --- | --- |

(147)

2014 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 12 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 17 %-kal csökkent; ez a piaci részesedést tekintve 3,4 százalékpontnyi veszteséget jelent.

f)   
  Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (148) | A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  9. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység az uniós gyártóknál | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak száma | 1 312 | 1 314 | 1 250 | 924 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 100 | 95 | 70 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 37 | 34 | 32 | 45 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 92 | 87 | 121 |
| Forrás: felülvizsgálati kérelem, a kérelmező által szolgáltatott információk, a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai. |

(148)

A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

9. táblázat

9. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység az uniós gyártóknál

Foglalkoztatás és termelékenység az uniós gyártóknál

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak száma

1 312

1 314

1 250

924

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

100

100

95

95

70

70

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

37

34

32

45

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

92

92

87

87

121

121

Forrás: felülvizsgálati kérelem, a kérelmező által szolgáltatott információk, a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.

Forrás:

| (149) | Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma a figyelembe vett időszak alatt 30 %-kal csökkent. A legjelentősebb csökkenés 2017-ben történt, részben az egyik uniós gyártó telephelyének bezárása miatt. |
| --- | --- |

(149)

Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma a figyelembe vett időszak alatt 30 %-kal csökkent. A legjelentősebb csökkenés 2017-ben történt, részben az egyik uniós gyártó telephelyének bezárása miatt.

| (150) | A termelés visszaesése és a foglalkoztatás még nagyobb mértékű csökkenése (a figyelembe vett időszakban 14 %-os, illetve 30 %-os csökkenés) a termelékenység 21 %-os növekedését vonta maga után ugyanebben az időszakban. |
| --- | --- |

(150)

A termelés visszaesése és a foglalkoztatás még nagyobb mértékű csökkenése (a figyelembe vett időszakban 14 %-os, illetve 30 %-os csökkenés) a termelékenység 21 %-os növekedését vonta maga után ugyanebben az időszakban.

g)   
  A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

| (151) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék Oroszországból az Unióba irányuló behozatala tekintetében a felülvizsgálati időszak alatt megállapított dömpingkülönbözet jelentősen meghaladta a csekély mértékű szintet. Ugyanakkor a felülvizsgálati időszak alatt az Oroszországból érkező behozatal szintje igen korlátozott volt: az uniós felhasználás mindössze 0,9 %-át tette ki. Ezért az Oroszországból érkező behozatal tényleges dömpingkülönbözete mértékének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása meglehetősen korlátozott volt. |
| --- | --- |

(151)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Oroszországból az Unióba irányuló behozatala tekintetében a felülvizsgálati időszak alatt megállapított dömpingkülönbözet jelentősen meghaladta a csekély mértékű szintet. Ugyanakkor a felülvizsgálati időszak alatt az Oroszországból érkező behozatal szintje igen korlátozott volt: az uniós felhasználás mindössze 0,9 %-át tette ki. Ezért az Oroszországból érkező behozatal tényleges dömpingkülönbözete mértékének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása meglehetősen korlátozott volt.

| (152) | A (118) és (121) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Malajziából és Koreából érkező behozatal a figyelembe vett időszak alatt elhanyagolható volt. Ezért e két ország esetében nem volt lehetséges egyértelműen megállapítani, hogy került-e dömpingre sor. A vizsgálat ezért azt vette szemügyre, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén milyen valószínűsége lenne a dömping megismétlődésének. |
| --- | --- |

(152)

A (118) és (121) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Malajziából és Koreából érkező behozatal a figyelembe vett időszak alatt elhanyagolható volt. Ezért e két ország esetében nem volt lehetséges egyértelműen megállapítani, hogy került-e dömpingre sor. A vizsgálat ezért azt vette szemügyre, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén milyen valószínűsége lenne a dömping megismétlődésének.

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

a)   
  Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (153) | Az uniós gazdasági ágazat által uniós független vevőknek felszámított átlagos értékesítési árak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Átlagos értékesítési árak az Unióban, egységköltség | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna) | 2 784 | 2 865 | 2 628 | 2 552 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 103 | 94 | 92 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 3 175 | 3 303 | 3 185 | 2 999 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 104 | 100 | 94 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai. |

(153)

Az uniós gazdasági ágazat által uniós független vevőknek felszámított átlagos értékesítési árak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Átlagos értékesítési árak az Unióban, egységköltség

Átlagos értékesítési árak az Unióban, egységköltség

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna)

2 784

2 865

2 628

2 552

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

103

103

94

94

92

92

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

3 175

3 303

3 185

2 999

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

104

104

100

100

94

94

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.

Forrás:

| (154) | Az uniós gazdasági ágazat által az Unión belüli független vevők számára felszámított értékesítési egységárak átlaga 8 %-kal csökkent, és 2 553 EUR/tonnára esett vissza a felülvizsgálati időszakban. Az uniós gazdasági ágazatnak lefelé kellett korrigálnia árait, hogy tükrözze a megcsappanó kereslet miatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacán felszámított értékesítési árak általános csökkenését. |
| --- | --- |

(154)

Az uniós gazdasági ágazat által az Unión belüli független vevők számára felszámított értékesítési egységárak átlaga 8 %-kal csökkent, és 2 553 EUR/tonnára esett vissza a felülvizsgálati időszakban. Az uniós gazdasági ágazatnak lefelé kellett korrigálnia árait, hogy tükrözze a megcsappanó kereslet miatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacán felszámított értékesítési árak általános csökkenését.

| (155) | Az uniós gazdasági ágazat termelési átlagköltsége ennél csekélyebb mértékű, 6 %-os csökkenést mutatott a figyelembe vett időszakban. A termelési egységköltség csökkenését legfőképpen a nyersanyagár visszaesése befolyásolta. |
| --- | --- |

(155)

Az uniós gazdasági ágazat termelési átlagköltsége ennél csekélyebb mértékű, 6 %-os csökkenést mutatott a figyelembe vett időszakban. A termelési egységköltség csökkenését legfőképpen a nyersanyagár visszaesése befolyásolta.

b)   
  Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

| (156) | Az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  11. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/alkalmazott) | 55 163 | 54 443 | 53 850 | 54 988 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 99 | 98 | 100 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai. |

(156)

Az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

11. táblázat

11. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/alkalmazott)

55 163

54 443

53 850

54 988

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

99

99

98

98

100

100

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.

Forrás:

| (157) | Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség stabil maradt a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(157)

Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség stabil maradt a figyelembe vett időszakban.

c)   
  Készletek

Készletek

| (158) | A készletszintek a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  12. táblázat


  Készletek | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet | 5 857 | 6 213 | 7 495 | 7 098 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 106 | 128 | 121 |
| Zárókészlet a termelés százalékában (%) | 23 | 28 | 38 | 32 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai. |

(158)

A készletszintek a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

12. táblázat

12. táblázat

Készletek

Készletek

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet

5 857

6 213

7 495

7 098

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

106

106

128

128

121

121

Zárókészlet a termelés százalékában (%)

23

28

38

32

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.

Forrás:

| (159) | A mintában szereplő uniós gyártók zárókészleteinek szintje 21 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszak alatt. A felülvizsgálati időszakban a készletek szintje az uniós gazdasági ágazat termelésének mintegy 32 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(159)

A mintában szereplő uniós gyártók zárókészleteinek szintje 21 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszak alatt. A felülvizsgálati időszakban a készletek szintje az uniós gazdasági ágazat termelésének mintegy 32 %-át tette ki.

d)   
  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (160) | A jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  13. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A független vevők részére történő uniós értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | – 12,3 | – 13,3 | – 17,5 | – 14,9 |
| Pénzforgalom (EUR) | – 3 572 396 | – 3 040 537 | – 2 134 815 | 1 100 439 |
| Index (2014 = 100) | – 100 | – 85 | – 60 | 31 |
| Beruházások (EUR) | 2 606 076 | 1 644 753 | 1 691 602 | 3 550 772 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 63 | 65 | 136 |
| A beruházások megtérülése (%) | – 20,0 | – 20,3 | – 25,7 | – 18,5 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai. |

(160)

A jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

13. táblázat

13. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

A független vevők részére történő uniós értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

– 12,3

– 13,3

– 17,5

– 14,9

Pénzforgalom (EUR)

– 3 572 396

– 3 040 537

– 2 134 815

1 100 439

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

– 100

– 100

– 85

– 85

– 60

– 60

31

31

Beruházások (EUR)

2 606 076

1 644 753

1 691 602

3 550 772

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

63

63

65

65

136

136

A beruházások megtérülése (%)

– 20,0

– 20,3

– 25,7

– 18,5

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.

Forrás:

| (161) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének megállapításához a hasonló termék uniós független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereséget az értékesítési forgalom százalékában fejezte ki. Az uniós gazdasági ágazat vesztesége a 2014. évi – 12,3 %-ról – 14,9 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszakban, ami 2,6 százalékpontos emelkedést jelent. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének megállapításához a hasonló termék uniós független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereséget az értékesítési forgalom százalékában fejezte ki. Az uniós gazdasági ágazat vesztesége a 2014. évi – 12,3 %-ról – 14,9 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszakban, ami 2,6 százalékpontos emelkedést jelent.

| (162) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártó önfinanszírozó képességére utal. A nettó pénzforgalom növekedett és a figyelembe vett időszak során pozitívvá vált. Ezt főként az exportértékesítésből származó nyereség befolyásolta. Ezek az exportértékesítések a mintában szereplő gyártók összes független értékesítésének 32 %-át tették ki a felülvizsgálati időszakban, és lehetővé tették, hogy a mintában szereplő uniós gyártók a figyelembe vett időszakban a jövedelmezőségi küszöb közelében maradjanak. |
| --- | --- |

(162)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártó önfinanszírozó képességére utal. A nettó pénzforgalom növekedett és a figyelembe vett időszak során pozitívvá vált. Ezt főként az exportértékesítésből származó nyereség befolyásolta. Ezek az exportértékesítések a mintában szereplő gyártók összes független értékesítésének 32 %-át tették ki a felülvizsgálati időszakban, és lehetővé tették, hogy a mintában szereplő uniós gyártók a figyelembe vett időszakban a jövedelmezőségi küszöb közelében maradjanak.

| (163) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálat tárgyát képező termékre fordított éves beruházás a 2014. évi 2,6 millió EUR-ról 3,6 millió EUR-ra nőtt a felülvizsgálati időszakban. A főként a régi gépek karbantartása és cseréje terén történt beruházásokra azért volt szükség, hogy az uniós gyártók fenntartsák az uniós termelést, és azokat az uniós gazdasági ágazat jelenleg zajló szerkezetátalakítási folyamata részének kell tekinteni. |
| --- | --- |

(163)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálat tárgyát képező termékre fordított éves beruházás a 2014. évi 2,6 millió EUR-ról 3,6 millió EUR-ra nőtt a felülvizsgálati időszakban. A főként a régi gépek karbantartása és cseréje terén történt beruházásokra azért volt szükség, hogy az uniós gyártók fenntartsák az uniós termelést, és azokat az uniós gazdasági ágazat jelenleg zajló szerkezetátalakítási folyamata részének kell tekinteni.

| (164) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A hasonló termékek gyártásából és értékesítéséből származó megtérülés ingadozó volt, és a felülvizsgálati időszak alatt –18,5 %-ot ért el. |
| --- | --- |

(164)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A hasonló termékek gyártásából és értékesítéséből származó megtérülés ingadozó volt, és a felülvizsgálati időszak alatt –18,5 %-ot ért el.

4.4.4.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

| (165) | A vizsgálatból kiderült, hogy a hatályban lévő intézkedések ellenére a kármutatók legtöbbje negatívan alakult, és az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete romlott a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(165)

A vizsgálatból kiderült, hogy a hatályban lévő intézkedések ellenére a kármutatók legtöbbje negatívan alakult, és az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete romlott a figyelembe vett időszakban.

| (166) | A fenti fejleményeket figyelembe véve megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(166)

A fenti fejleményeket figyelembe véve megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte.

| (167) | Az uniós gazdasági ágazatban végbement kedvezőtlen folyamatokat főként a felhasználás visszaesése magyarázza, amely a figyelembe vett időszak során 12 %-kal csökkent, valamint az egyéb harmadik országokból, főként Kínából, Kambodzsából és Vietnámból érkező behozatal jelenléte, amely a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló összes behozatal 67 %-át tette ki. Tekintettel arra, hogy az importőrök/felhasználók nem működtek együtt, és hogy az Eurostatnál rendelkezésre álló adatok alapján nem lehetséges különbséget tenni a különböző terméktípusok között, nem lehetett terméktípusonkénti érdemi ár-összehasonlítást végezni, és az e harmadik országokból érkező behozatal hatását nem lehetett egyértelműen megállapítani. |
| --- | --- |

(167)

Az uniós gazdasági ágazatban végbement kedvezőtlen folyamatokat főként a felhasználás visszaesése magyarázza, amely a figyelembe vett időszak során 12 %-kal csökkent, valamint az egyéb harmadik országokból, főként Kínából, Kambodzsából és Vietnámból érkező behozatal jelenléte, amely a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló összes behozatal 67 %-át tette ki. Tekintettel arra, hogy az importőrök/felhasználók nem működtek együtt, és hogy az Eurostatnál rendelkezésre álló adatok alapján nem lehetséges különbséget tenni a különböző terméktípusok között, nem lehetett terméktípusonkénti érdemi ár-összehasonlítást végezni, és az e harmadik országokból érkező behozatal hatását nem lehetett egyértelműen megállapítani.

4.4.5.   Következtetés

Következtetés

| (168) | A Bizottságnak a (166) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. A Bizottság a (167) preambulumbekezdésben azt is megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt megfigyelt, az uniós gazdasági ágazatot ért kárt nem okozhatta a Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező behozatal a rendkívül korlátozott volumene miatt. |
| --- | --- |

(168)

A Bizottságnak a (166) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. A Bizottság a (167) preambulumbekezdésben azt is megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt megfigyelt, az uniós gazdasági ágazatot ért kárt nem okozhatta a Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező behozatal a rendkívül korlátozott volumene miatt.

| (169) | E tekintetben a Bizottság tovább vizsgálta a Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődésének valószínűségét az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. |
| --- | --- |

(169)

E tekintetben a Bizottság tovább vizsgálta a Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődésének valószínűségét az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén.

4.5.   A kár megismétlődésének valószínűsége

A kár megismétlődésének valószínűsége

4.5.1.   Előzetes megjegyzés

Előzetes megjegyzés

| (170) | Annak érdekében, hogy megállapíthassa, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető-e a kár megismétlődése, a Bizottság a következő elemeket vizsgálta meg: a) a malajziai, koreai és oroszországi termelési kapacitás és szabad kapacitás, b) az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az ezen országokból érkező behozatal valószínű árszintjei és az általa az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás, c) más harmadik országokban a felülvizsgálat tárgyát képező termék Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező exportjára vonatkozóan bevezetett kereskedelemkorlátozó intézkedések megléte. |
| --- | --- |

(170)

Annak érdekében, hogy megállapíthassa, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető-e a kár megismétlődése, a Bizottság a következő elemeket vizsgálta meg: a) a malajziai, koreai és oroszországi termelési kapacitás és szabad kapacitás, b) az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az ezen országokból érkező behozatal valószínű árszintjei és az általa az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás, c) más harmadik országokban a felülvizsgálat tárgyát képező termék Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező exportjára vonatkozóan bevezetett kereskedelemkorlátozó intézkedések megléte.

| (171) | Tekintettel az együttműködés teljes hiányára az exportáló gyártók részéről, a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken alapult. E tekintetben a Bizottság a felülvizsgálati kérelemből, az Eurostattól (TARIC szint) és az Egyesült Államok kereskedelmi statisztikáiból származó információkat használt fel. |
| --- | --- |

(171)

Tekintettel az együttműködés teljes hiányára az exportáló gyártók részéről, a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken alapult. E tekintetben a Bizottság a felülvizsgálati kérelemből, az Eurostattól (TARIC szint) és az Egyesült Államok kereskedelmi statisztikáiból származó információkat használt fel.

a)   
  A malajziai, koreai és oroszországi termelési kapacitás és szabad kapacitás

A malajziai, koreai és oroszországi termelési kapacitás és szabad kapacitás

| (172) | A (70), (88) és (102) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően az oroszországi, malajziai és koreai szabad kapacitást a felülvizsgálati időszakban mintegy 251 000 tonnára becsülték – ez ugyanazon időszak uniós felhasználásának több mint négyszerese. |
| --- | --- |

(172)

A (70), (88) és (102) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően az oroszországi, malajziai és koreai szabad kapacitást a felülvizsgálati időszakban mintegy 251 000 tonnára becsülték – ez ugyanazon időszak uniós felhasználásának több mint négyszerese.

| (173) | Ezenfelül a vizsgálat nem tárt fel olyan szempontot, amely Malajziában, Koreában vagy Oroszországban, illetve bármely más harmadik ország piacán a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti belföldi kereslet bármilyen jelentős növekedésére utalna a közeljövőben. Tekintetbe véve a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználásának a figyelembe vett időszak alatti csökkenését, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Malajziában, Koreában vagy Oroszországban, illetve más harmadik országbeli piacokon a belföldi kereslet nem lenne képes felvenni a rendelkezésre álló szabad kapacitást. |
| --- | --- |

(173)

Ezenfelül a vizsgálat nem tárt fel olyan szempontot, amely Malajziában, Koreában vagy Oroszországban, illetve bármely más harmadik ország piacán a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti belföldi kereslet bármilyen jelentős növekedésére utalna a közeljövőben. Tekintetbe véve a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználásának a figyelembe vett időszak alatti csökkenését, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Malajziában, Koreában vagy Oroszországban, illetve más harmadik országbeli piacokon a belföldi kereslet nem lenne képes felvenni a rendelkezésre álló szabad kapacitást.

b)   
  A Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező behozatal valószínű árszintjei

A Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező behozatal valószínű árszintjei

| (174) | A malajziai, koreai és oroszországi exportáló gyártók nem működtek együtt a Bizottsággal. Továbbá, tekintettel a Malajziából és Koreából az Unióba behozott igen alacsony mennyiségekre, ezen országok esetében a felülvizsgálati időszak alatt nem lehetett megbízható behozatali árakat megállapítani. |
| --- | --- |

(174)

A malajziai, koreai és oroszországi exportáló gyártók nem működtek együtt a Bizottsággal. Továbbá, tekintettel a Malajziából és Koreából az Unióba behozott igen alacsony mennyiségekre, ezen országok esetében a felülvizsgálati időszak alatt nem lehetett megbízható behozatali árakat megállapítani.

| (175) | Ilyen körülmények között, valamint a Malajziából és Koreából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések utolsó hatályvesztési felülvizsgálata során alkalmazott módszerrel összhangban a Koreából és Malajziából az Egyesült Államokba irányuló export árait használták helyettesítő alapként az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén Malajziából és Koreából érkező behozatal valószínűsíthető árszintjének a meghatározásához. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a Koreából és Malajziából az Egyesült Államokba irányuló behozatal volumene a felülvizsgálati időszak alatt az uniós felhasználás 63 %-át tette ki. Emellett a (96) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően az Egyesült Államok piaca összemérhető az uniós piaccal. Ennek alapján a Bizottság alákínálási különbözeteket állapított meg, amelyek nem tartalmazzák az Egyesült Államokba irányuló ilyen behozatalra kivetett dömpingellenes vámokat. A számítások azt mutatták, hogy a malajziai és a koreai importárak 53 %-kal, illetve 20 %-kal kínálnának az uniós eladási árak alá. |
| --- | --- |

(175)

Ilyen körülmények között, valamint a Malajziából és Koreából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések utolsó hatályvesztési felülvizsgálata során alkalmazott módszerrel összhangban a Koreából és Malajziából az Egyesült Államokba irányuló export árait használták helyettesítő alapként az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén Malajziából és Koreából érkező behozatal valószínűsíthető árszintjének a meghatározásához. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a Koreából és Malajziából az Egyesült Államokba irányuló behozatal volumene a felülvizsgálati időszak alatt az uniós felhasználás 63 %-át tette ki. Emellett a (96) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően az Egyesült Államok piaca összemérhető az uniós piaccal. Ennek alapján a Bizottság alákínálási különbözeteket állapított meg, amelyek nem tartalmazzák az Egyesült Államokba irányuló ilyen behozatalra kivetett dömpingellenes vámokat. A számítások azt mutatták, hogy a malajziai és a koreai importárak 53 %-kal, illetve 20 %-kal kínálnának az uniós eladási árak alá.

| (176) | Oroszországot illetően, bár az Unióba irányuló behozatal volumene a felülvizsgálati időszakban alacsony volt, a Bizottság megfelelő mutatónak találta azt az intézkedések hatályvesztése esetén tanúsítandó jövőbeli árképzési magatartást illetően. Ennek alapján a dömpingellenes vámok nélkül végzett számítások azt mutatták, hogy az oroszországi importárak valószínűleg 59 %-kal kínálnának alá az uniós értékesítési áraknak. |
| --- | --- |

(176)

Oroszországot illetően, bár az Unióba irányuló behozatal volumene a felülvizsgálati időszakban alacsony volt, a Bizottság megfelelő mutatónak találta azt az intézkedések hatályvesztése esetén tanúsítandó jövőbeli árképzési magatartást illetően. Ennek alapján a dömpingellenes vámok nélkül végzett számítások azt mutatták, hogy az oroszországi importárak valószínűleg 59 %-kal kínálnának alá az uniós értékesítési áraknak.

| (177) | Ezért az intézkedések hatályvesztése esetén Malajzia, Korea és Oroszország jelentős árnyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra, ami tovább rontaná annak gazdasági helyzetét. |
| --- | --- |

(177)

Ezért az intézkedések hatályvesztése esetén Malajzia, Korea és Oroszország jelentős árnyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra, ami tovább rontaná annak gazdasági helyzetét.

c)   
  A Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező exportra vonatkozó kereskedelemkorlátozó intézkedések és az uniós piac vonzereje

A Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező exportra vonatkozó kereskedelemkorlátozó intézkedések és az uniós piac vonzereje

| (178) | A (90) preambulumbekezdésben jelzettek szerint Japán 2018 márciusában végleges dömpingellenes vámot vetett ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék Koreából érkező behozatalára. Emellett a (98) preambulumbekezdésben jelzetteknek megfelelően a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Egyesült Államokba irányuló behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket 2018 júliusában Malajziára is kiterjesztették. Ez azt jelenti, hogy a koreai és malajziai exportáló gyártók harmadik nagy exportpiacához való hozzáférés korlátozott, és figyelembe véve az uniós piacnak a 3.4.2.3. és 3.5.2.3. szakaszban ismertetett vonzerejét a koreai és malajziai exportőrök számára, valamint az uniós piacnak a 3.3.2.3. szakaszban ismertetett közelségét az orosz exportőrök számára, nagy a valószínűsége annak, hogy ezek az exportáló gyártók a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalát (újra) az uniós piacra fogják irányítani. |
| --- | --- |

(178)

A (90) preambulumbekezdésben jelzettek szerint Japán 2018 márciusában végleges dömpingellenes vámot vetett ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék Koreából érkező behozatalára. Emellett a (98) preambulumbekezdésben jelzetteknek megfelelően a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Egyesült Államokba irányuló behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket 2018 júliusában Malajziára is kiterjesztették. Ez azt jelenti, hogy a koreai és malajziai exportáló gyártók harmadik nagy exportpiacához való hozzáférés korlátozott, és figyelembe véve az uniós piacnak a 3.4.2.3. és 3.5.2.3. szakaszban ismertetett vonzerejét a koreai és malajziai exportőrök számára, valamint az uniós piacnak a 3.3.2.3. szakaszban ismertetett közelségét az orosz exportőrök számára, nagy a valószínűsége annak, hogy ezek az exportáló gyártók a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalát (újra) az uniós piacra fogják irányítani.

4.5.2.   Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás

Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás

| (179) | Az uniós piac vonzerejével kapcsolatban a 3.3.2.3., 3.4.2.3. és 3.5.2.3. szakaszban tett megállapítások alapján logikusan arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén e szabad kapacitásoknak legalább egy részét minden valószínűség szerint az uniós piacra fogják irányítani. |
| --- | --- |

(179)

Az uniós piac vonzerejével kapcsolatban a 3.3.2.3., 3.4.2.3. és 3.5.2.3. szakaszban tett megállapítások alapján logikusan arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén e szabad kapacitásoknak legalább egy részét minden valószínűség szerint az uniós piacra fogják irányítani.

| (180) | A (76), (92) és (107) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a malajziai, koreai és oroszországi exportáló gyártók a felülvizsgálat tárgyát képező terméket jelentős mennyiségben fogják az Unióba exportálni, és valószínű, hogy az exportra dömpingelt árakon kerül majd sor. |
| --- | --- |

(180)

A (76), (92) és (107) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a malajziai, koreai és oroszországi exportáló gyártók a felülvizsgálat tárgyát képező terméket jelentős mennyiségben fogják az Unióba exportálni, és valószínű, hogy az exportra dömpingelt árakon kerül majd sor.

| (181) | A volumen tekintetében és a jelentős szabad kapacitást figyelembe véve igen valószínű, hogy a malajziai, koreai és oroszországi exportáló gyártók újra exportálni fognak az Unióba, és piaci részesedést szereznek az uniós piacon. A csökkenő felhasználás jelenlegi tendenciája miatt a piaci részesedés növekedése várhatóan még jelentősebb lesz. E forgatókönyv szerint az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése azonnal csökkenni fog. Ez tovább csökkentené a már jelenleg is rendkívül alacsony szinten mozgó kapacitáskihasználási arányt, és még inkább növelné a veszteségeket. |
| --- | --- |

(181)

A volumen tekintetében és a jelentős szabad kapacitást figyelembe véve igen valószínű, hogy a malajziai, koreai és oroszországi exportáló gyártók újra exportálni fognak az Unióba, és piaci részesedést szereznek az uniós piacon. A csökkenő felhasználás jelenlegi tendenciája miatt a piaci részesedés növekedése várhatóan még jelentősebb lesz. E forgatókönyv szerint az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése azonnal csökkenni fog. Ez tovább csökkentené a már jelenleg is rendkívül alacsony szinten mozgó kapacitáskihasználási arányt, és még inkább növelné a veszteségeket.

| (182) | Továbbá, figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat már eleve negatív haszonkulcsait, az ágazat nem lesz képes tovább csökkenteni az árait, hogy azokat az importárakhoz igazítsa és megkísérelje értékesítési volumenét az uniós piacon az eddigi szinten tartani. Az árszintek csökkentése a felülvizsgálati időszak alatt már amúgy is jelentős kárt elszenvedett uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásához vezetne, és nagy valószínűséggel az uniós gazdasági ágazat egészét veszélybe sodorná, a telephelyek számának csökkenéséhez vagy akár bezárásukhoz vezetve. |
| --- | --- |

(182)

Továbbá, figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat már eleve negatív haszonkulcsait, az ágazat nem lesz képes tovább csökkenteni az árait, hogy azokat az importárakhoz igazítsa és megkísérelje értékesítési volumenét az uniós piacon az eddigi szinten tartani. Az árszintek csökkentése a felülvizsgálati időszak alatt már amúgy is jelentős kárt elszenvedett uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásához vezetne, és nagy valószínűséggel az uniós gazdasági ágazat egészét veszélybe sodorná, a telephelyek számának csökkenéséhez vagy akár bezárásukhoz vezetve.

| (183) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén igen nagy a valószínűsége a Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező behozatal által okozott kár megismétlődésének. |
| --- | --- |

(183)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén igen nagy a valószínűsége a Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező behozatal által okozott kár megismétlődésének.

| (184) | A végleges tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az orosz kormány azt állította, hogy nem volt ok-okozati összefüggés az orosz behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között. Ez az állítás figyelmen kívül hagyja a (170)–(183) preambulumbekezdésben tárgyalt elemeket és következtetéseket, amelyek szerint nagy a valószínűsége a Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező behozatal által okozott kár megismétlődésének, ezért el kellett utasítani. Ezért a Bizottság fenntartja a (183) preambulumbekezdésben foglalt következtetéseket. |
| --- | --- |

(184)

A végleges tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az orosz kormány azt állította, hogy nem volt ok-okozati összefüggés az orosz behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között. Ez az állítás figyelmen kívül hagyja a (170)–(183) preambulumbekezdésben tárgyalt elemeket és következtetéseket, amelyek szerint nagy a valószínűsége a Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező behozatal által okozott kár megismétlődésének, ezért el kellett utasítani. Ezért a Bizottság fenntartja a (183) preambulumbekezdésben foglalt következtetéseket.

5.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (185) | Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Malajziával, Koreával és Oroszországgal szemben érvényben lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző szóba jöhető érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(185)

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Malajziával, Koreával és Oroszországgal szemben érvényben lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző szóba jöhető érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

| (186) | Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. |
| --- | --- |

(186)

Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek.

| (187) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(187)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

| (188) | Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping és a károkozás megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(188)

Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping és a károkozás megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket.

5.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (189) | A (166) preambulumbekezdésben foglalt következtetéseknek megfelelően az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a felülvizsgálati időszak alatt, amit a legtöbb kármutató negatív alakulása is alátámaszt. A (183) preambulumbekezdésben ugyanakkor az is megállapítást nyert, hogy amennyiben a Malajziával, Koreával és Oroszországgal szembeni dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik, az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűleg tovább romlana. |
| --- | --- |

(189)

A (166) preambulumbekezdésben foglalt következtetéseknek megfelelően az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a felülvizsgálati időszak alatt, amit a legtöbb kármutató negatív alakulása is alátámaszt. A (183) preambulumbekezdésben ugyanakkor az is megállapítást nyert, hogy amennyiben a Malajziával, Koreával és Oroszországgal szembeni dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik, az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűleg tovább romlana.

| (190) | Összességében annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett az uniós piacon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ágazat továbbra is életképes. Ez azon a tényen alapult, hogy a (162) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat exportértékesítései az értékesítési volumen jelentős részét teszik ki, és lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszakban a jövedelmezőségi küszöb közelében maradjon. Az uniós gazdasági ágazat egyelőre még mindig nagyon alacsony kapacitáskihasználást mutat, és a szerkezetátalakítási folyamat lehetővé tétele érdekében folyamatos beruházások révén törekszik gazdasági helyzetének javítására. |
| --- | --- |

(190)

Összességében annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett az uniós piacon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ágazat továbbra is életképes. Ez azon a tényen alapult, hogy a (162) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat exportértékesítései az értékesítési volumen jelentős részét teszik ki, és lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszakban a jövedelmezőségi küszöb közelében maradjon. Az uniós gazdasági ágazat egyelőre még mindig nagyon alacsony kapacitáskihasználást mutat, és a szerkezetátalakítási folyamat lehetővé tétele érdekében folyamatos beruházások révén törekszik gazdasági helyzetének javítására.

| (191) | Minden további kedvezőtlen fejlemény hatással lenne általános helyzetére, ami azzal a kockázattal járna, hogy az Unióban csökkenne a telephelyek száma, vagy akár végleges bezárásukra kerülne sor. Ezért megállapítható, hogy a Malajziával, Koreával és Oroszországgal szembeni intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(191)

Minden további kedvezőtlen fejlemény hatással lenne általános helyzetére, ami azzal a kockázattal járna, hogy az Unióban csökkenne a telephelyek száma, vagy akár végleges bezárásukra kerülne sor. Ezért megállapítható, hogy a Malajziával, Koreával és Oroszországgal szembeni intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

5.2.   Az importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke

Az importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke

| (192) | E vizsgálat megindításakor a Bizottság hatvanegy importőrrel és felhasználóval vette fel a kapcsolatot, akiket felkért az együttműködésre. Közülük ugyanakkor egy sem működött együtt a jelenlegi vizsgálatban. Emlékeztetni kell arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó korábbi vizsgálatok során megállapítást nyert, hogy az intézkedések bevezetése valószínűsíthetően nem gyakorol jelentős negatív hatást az uniós importőrök és felhasználók helyzetére. |
| --- | --- |

(192)

E vizsgálat megindításakor a Bizottság hatvanegy importőrrel és felhasználóval vette fel a kapcsolatot, akiket felkért az együttműködésre. Közülük ugyanakkor egy sem működött együtt a jelenlegi vizsgálatban. Emlékeztetni kell arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó korábbi vizsgálatok során megállapítást nyert, hogy az intézkedések bevezetése valószínűsíthetően nem gyakorol jelentős negatív hatást az uniós importőrök és felhasználók helyzetére.

| (193) | A felhasználók sem szolgáltattak olyan információt, amely azt mutatta volna, hogy más források felkutatása nehézségekbe ütközik, és a vizsgálat sem tárt fel ilyen információt. |
| --- | --- |

(193)

A felhasználók sem szolgáltattak olyan információt, amely azt mutatta volna, hogy más források felkutatása nehézségekbe ütközik, és a vizsgálat sem tárt fel ilyen információt.

| (194) | A korábbi vizsgálatok során az uniós érdek elemzése nem mutatta ki, hogy az intézkedések negatív hatást gyakorolnának az importőrökre és a felhasználókra, amelyek át tudták hárítani az árak növekedését ügyfeleikre. E hatályvesztési felülvizsgálat nem világított rá olyan szempontra, amely ellentmondana ennek a következtetésnek. A felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználói főként a petrolkémiai iparban, valamint az építőipari ágazatban tevékenykednek. A felülvizsgálat tárgyát képező terméket csövek összekapcsolására használják. Míg a csövek nagyobb részt tesznek ki a projektek összköltségében, a felülvizsgálat tárgyát képező termék általában csak csekély részt képviselnek a teljes költségben. |
| --- | --- |

(194)

A korábbi vizsgálatok során az uniós érdek elemzése nem mutatta ki, hogy az intézkedések negatív hatást gyakorolnának az importőrökre és a felhasználókra, amelyek át tudták hárítani az árak növekedését ügyfeleikre. E hatályvesztési felülvizsgálat nem világított rá olyan szempontra, amely ellentmondana ennek a következtetésnek. A felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználói főként a petrolkémiai iparban, valamint az építőipari ágazatban tevékenykednek. A felülvizsgálat tárgyát képező terméket csövek összekapcsolására használják. Míg a csövek nagyobb részt tesznek ki a projektek összköltségében, a felülvizsgálat tárgyát képező termék általában csak csekély részt képviselnek a teljes költségben.

| (195) | Ezen túlmenően, figyelembe véve a Törökországra vonatkozó intézkedések megszüntetését, a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló behozatalának mintegy 60 %-ára valószínűleg nem vonatkoznak majd dömpingellenes vámok, ezért érdemi választék marad fenn a szállítók tekintetében. |
| --- | --- |

(195)

Ezen túlmenően, figyelembe véve a Törökországra vonatkozó intézkedések megszüntetését, a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló behozatalának mintegy 60 %-ára valószínűleg nem vonatkoznak majd dömpingellenes vámok, ezért érdemi választék marad fenn a szállítók tekintetében.

| (196) | Az intézkedések fenntartása ennek alapján, továbbá a korábbi vizsgálatok keretében levont következtetésekkel összhangban várhatóan nem fog jelentős negatív hatást gyakorolni a felhasználókra, és így nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a meglévő intézkedések Malajziára, Koreára és Oroszországra történő kiterjesztése ne szolgálná az uniós érdeket. |
| --- | --- |

(196)

Az intézkedések fenntartása ennek alapján, továbbá a korábbi vizsgálatok keretében levont következtetésekkel összhangban várhatóan nem fog jelentős negatív hatást gyakorolni a felhasználókra, és így nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a meglévő intézkedések Malajziára, Koreára és Oroszországra történő kiterjesztése ne szolgálná az uniós érdeket.

5.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (197) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szólnak uniós érdekből fakadó kényszerítő okok a Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező behozatalra alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes intézkedések kiterjesztése ellen. |
| --- | --- |

(197)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szólnak uniós érdekből fakadó kényszerítő okok a Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező behozatalra alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes intézkedések kiterjesztése ellen.

6.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (198) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánja tartani a Malajziára, Koreára és Oroszországra vonatkozó, hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket, valamint hatályon kívül kívánta helyezni a Törökországból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára elrendelt hatályos intézkedéseket. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e tájékoztatást követően adott határidőn belül benyújtsák észrevételeiket. A beadványokat és észrevételeket a Bizottság megfelelő módon figyelembe vette. |
| --- | --- |

(198)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánja tartani a Malajziára, Koreára és Oroszországra vonatkozó, hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket, valamint hatályon kívül kívánta helyezni a Törökországból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára elrendelt hatályos intézkedéseket. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e tájékoztatást követően adott határidőn belül benyújtsák észrevételeiket. A beadványokat és észrevételeket a Bizottság megfelelő módon figyelembe vette.

| (199) | A fenti megfontolásokból következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Malajziából, Koreából és Oroszországból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a 78/2013/EU végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedéseket, továbbá az (EU) 2016/306 végrehajtási rendelettel módosított 1283/2014/EU végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani, a felülvizsgálat tárgyát képező termék Törökországból származó behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket pedig hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(199)

A fenti megfontolásokból következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Malajziából, Koreából és Oroszországból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a 78/2013/EU végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedéseket, továbbá az (EU) 2016/306 végrehajtási rendelettel módosított 1283/2014/EU végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani, a felülvizsgálat tárgyát képező termék Törökországból származó behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket pedig hatályon kívül kell helyezni.

| (200) | Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag az e vállalatok – tehát a kifejezetten megjelölt konkrét jogalanyok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem megjelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által előállított, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(200)

Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag az e vállalatok – tehát a kifejezetten megjelölt konkrét jogalanyok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem megjelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által előállított, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

| (201) | Az egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkező változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz (17) kell intézni, és a kérelemhez mellékelni kell minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint a belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó minden olyan tevékenységében bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártást és az értékesítést végző jogalanyokban bekövetkezett változással függenek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalkozások listájának aktualizálásával megfelelően módosítják. |
| --- | --- |

(201)

Az egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkező változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz (17) kell intézni, és a kérelemhez mellékelni kell minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint a belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó minden olyan tevékenységében bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártást és az értékesítést végző jogalanyokban bekövetkezett változással függenek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalkozások listájának aktualizálásával megfelelően módosítják.

17

| (202) | Tekintettel az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) 109. cikkére, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően visszatérítendő összegek után fizetendő kamat mértékét úgy kell megállapítani, hogy az Európai Központi Bank által az irányadó refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában az adott hónap első naptári napján közzétett kamatlábból kell kiindulni. |
| --- | --- |

(202)

Tekintettel az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) 109. cikkére, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően visszatérítendő összegek után fizetendő kamat mértékét úgy kell megállapítani, hogy az Európai Központi Bank által az irányadó refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában az adott hónap első naptári napján közzétett kamatlábból kell kiindulni.

18

| (203) | Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(203)

Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Malajziából, az Oroszországi Föderációból és a Koreai Köztársaságból származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód (7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 és 7307998098 TARIC-kód) alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült, legfeljebb 609,6 mm legnagyobb külső átmérőjű, tompahegesztésre vagy egyéb célokra felhasznált csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket) behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalkozások által gyártott termékekre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám vámtétele a következő:

| Ország | Vállalat | Vámtétel | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Malajzia | Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan | 59,2 % | A324 |
| Pantech Steel Industries Sdn Bhd | 49,9 % | A961 |
| Minden más vállalat | 75,0 % | A999 |
| Oroszországi Föderáció | Összes vállalat | 23,8 % | — |
| Koreai Köztársaság | TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Busan | 32,4 % | C066 |
| Minden más vállalat | 44,0 % | C999 |

Ország

Vállalat

Vámtétel

TARIC-kiegészítő kód

Malajzia

Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan

59,2 %

A324

Pantech Steel Industries Sdn Bhd

49,9 %

A961

Minden más vállalat

75,0 %

A999

Oroszországi Föderáció

Összes vállalat

23,8 %

—

Koreai Köztársaság

TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Busan

32,4 %

C066

Minden más vállalat

44,0 %

C999

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

A Törökországból származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód (7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 és 7307998098 TARIC-kód) alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült, legfeljebb 609,6 mm legnagyobb külső átmérőjű, tompahegesztésre vagy egyéb célokra felhasznált csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket) behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám hatályát veszti, és az említett behozatalokra vonatkozó eljárás megszűnik.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. április 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 778/2003/EK rendelete (2003. május 6.) a vasból vagy acélból készült egyes melegen hengerelt tekercsekre és csőillesztékekre, illetve csőszerelvényekre vonatkozó dömpingellenes intézkedések tekintetében a 283/2000/ESZAK bizottsági határozat, valamint az 584/96/EK, a 763/2000/EK és az 1514/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 114., 2003.5.8., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 1001/2008/EK rendelete (2008. október 13.) a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékekre, illetve csőszerelvényekre vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 275., 2008.10.16., 18. o.).

3

(4)  A Bizottság 1283/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 2.) a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 347., 2014.12.3., 17. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2016/306 végrehajtási rendelete (2016. március 3.) a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1283/2014/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról (HL L 58., 2016.3.4., 38. o.).

5

(6)  A Tanács 78/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. január 17.) az Oroszországból és Törökországból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és csőillesztékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 27., 2013.1.29., 1. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2015/1934 végrehajtási rendelete (2015. október 27.) a Kínai Népköztársaságból származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 282., 2015.10.28., 14. o.).

7

(8)  
  HL C 214., 2017.7.4., 8. o. és HL C 146., 2017.5.11., 9. o.

8

(9)  Értesítés a Törökországból, Oroszországból, Koreából és Malajziából származó egyes csőszerelvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 31., 2018.1.27., 16. o.).

9

(10)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm.

10

(11)  A 8 számjegyű kódok alapján a kereskedelmi statisztikák pontosabban leszűkíthetők a felülvizsgálat tárgyát képező termékre, mint a 6 számjegyű kódok segítségével. A 8 számjegyű kódokra épülő adatok ezért pontosabb képet adnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék kereskedelmi értékéről és volumenéről.

11

(12)  Ebből a három legjelentősebb export Türkmenisztánba, Grúziába és Azerbajdzsánba irányult, a felülvizsgálat tárgyát képező termék törökországi becsült termelésének mintegy 0,7 %-át, 0,5 %-át, illetve 0,3 %-át téve ki a felülvizsgálati időszakban.

12

(13)  A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából származó behozatalára 58,6 %-os dömpingellenes vámot vetettek ki (amelyet Tajvanra, Indonéziára, Srí Lankára és a Fülöp-szigetekre is kiterjesztettek), míg a Dél-Koreából, Malajziából és Oroszországból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára kivetett dömpingellenes vám mértéke 23,8 % és 75 % között van. Ezzel szemben a Törökországból érkező, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára kivetett dömpingellenes vámok mértéke 2,9 % és 16,7 % között mozog.

13

(14)  A felülvizsgálati időszak alatt a többi fő célállomás Szaúd-Arábia, az Egyesült Arab Emírségek és Kína voltak, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező termék koreai exportjának 16 %-át, 5 %-át, illetve 4 %-át tették ki.

14

(15)  Az Egyesült Államok importstatisztikái 8 számjegyű kódokon alapulnak, így a kereskedelmi statisztikák pontosabban leszűkíthetők a felülvizsgálat tárgyát képező termékre, mint 6 számjegyű kódok esetében. A 8 számjegyű kódokra épülő adatok ezért pontosabb képet adnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék kereskedelmi értékéről és volumenéről.

15

(16)  
  2018. július 25-i határozatukban az Egyesült Államok hatóságai kijátszás miatt a Kínai Népköztársaságból származó, tompahegesztésre használt szénacél csőszerelvényekre kivetett 182,9 %-os vámot ideiglenesen kiterjesztették Malajziára (83 FR 35205–35208).

16

(17)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

18

---

| 2019.4.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 99/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.4.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 99/36

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/567 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. április 9.)

az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól és a 2465/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. július 7-i 1210/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete felsorolja azon állami intézményeket, vállalkozásokat és szervezeteket, valamint a korábbi iraki kormány azon természetes és jogi személyeit, intézményeit és szervezeteit, amelyekre az említett rendelet értelmében a 2003. május 22-én Irakon kívül található pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete felsorolja azon állami intézményeket, vállalkozásokat és szervezeteket, valamint a korábbi iraki kormány azon természetes és jogi személyeit, intézményeit és szervezeteit, amelyekre az említett rendelet értelmében a 2003. május 22-én Irakon kívül található pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2019. április 4-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy kilenc bejegyzést töröl az azon személyekre és szervezetekre vonatkozó jegyzékéből, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(2)

2019. április 4-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy kilenc bejegyzést töröl az azon személyekre és szervezetekre vonatkozó jegyzékéből, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell.

| (3) | Az 1210/2003/EK rendelet III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az 1210/2003/EK rendelet III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. április 9-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

---

(1)  
  HL L 169., 2003.7.8., 6. o.

1

---

MELLÉKLET

Az 1210/2003/EK tanácsi rendelet III. mellékletében a következő bejegyzéseket el kell hagyni:

| „48. | GENERAL ESTABLISHMENT FOR THARTHAR PROJECT. Cím: P.O. Box 21, Fallouja, Irak.” |
| --- | --- |

„48.

GENERAL ESTABLISHMENT FOR THARTHAR PROJECT. Cím: P.O. Box 21, Fallouja, Irak.”

| „58. | IRAKI BROADCASTING AND TELEVISION ESTABLISHMENT. Cím: Broadcasting & TV Building, Salihiya, Karkh, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„58.

IRAKI BROADCASTING AND TELEVISION ESTABLISHMENT. Cím: Broadcasting & TV Building, Salihiya, Karkh, Bagdad, Irak.”

| „64. | IRAKI NEWS AGENCY. Cím: 28 Nissan Complex, Al Salihiya, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„64.

IRAKI NEWS AGENCY. Cím: 28 Nissan Complex, Al Salihiya, Bagdad, Irak.”

| „81. | MINISTRY OF YOUTH, DIRECTORATE GENERAL OF PLANNING AND FOLLOW UP, IMPORT SECTION. Cím: P.O. Box 19055, Palestine Street, near Al-Shaab Stadium, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„81.

MINISTRY OF YOUTH, DIRECTORATE GENERAL OF PLANNING AND FOLLOW UP, IMPORT SECTION. Cím: P.O. Box 19055, Palestine Street, near Al-Shaab Stadium, Bagdad, Irak.”

| „140. | STATE ENTERPRISE FOR IRRIGATION PROJECTS. Cím: Karantina, near Sarafiya Bridge, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„140.

STATE ENTERPRISE FOR IRRIGATION PROJECTS. Cím: Karantina, near Sarafiya Bridge, Bagdad, Irak.”

| „164. | STATE ESTABLISHMENT OF HADITHA DAM. Cím: Haklanya, Haditha, Irak.” |
| --- | --- |

„164.

STATE ESTABLISHMENT OF HADITHA DAM. Cím: Haklanya, Haditha, Irak.”

| „165. | STATE ESTABLISHMENT OF HEMREEN DAM. Cím: 6 Mukdadiya, Mukdadiya, Irak.” |
| --- | --- |

„165.

STATE ESTABLISHMENT OF HEMREEN DAM. Cím: 6 Mukdadiya, Mukdadiya, Irak.”

| „169. | STATE ESTABLISHMENT OF MOSUL DAM. Cím: Ninewa Governorate, Mosul, Irak.” |
| --- | --- |

„169.

STATE ESTABLISHMENT OF MOSUL DAM. Cím: Ninewa Governorate, Mosul, Irak.”

| „170. | STATE ESTABLISHMENT OF SMALL DAMS AND REGULATORS. Cím: Sinak, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„170.

STATE ESTABLISHMENT OF SMALL DAMS AND REGULATORS. Cím: Sinak, Bagdad, Irak.”

---

HATÁROZATOK

| 2019.4.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 99/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.4.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 99/38

---

A TANÁCS (EU) 2019/568 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. április 8.)

az Egységes Szanálási Testület egy tagjának kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 56. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Bizottság 2018. december 5-én, az Egységes Szanálási Testület (a továbbiakban: a Testület) plenáris ülésen való meghallgatását követően elfogadta a Testület tagságára pályázó, előválogatott jelöltek listáját, és azt az Európai Parlament elé terjesztette. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2018. december 5-én, az Egységes Szanálási Testület (a továbbiakban: a Testület) plenáris ülésen való meghallgatását követően elfogadta a Testület tagságára pályázó, előválogatott jelöltek listáját, és azt az Európai Parlament elé terjesztette.

| (2) | A Tanácsot ugyanezen a napon tájékoztatták az előválogatott jelöltek listájáról. |
| --- | --- |

(2)

A Tanácsot ugyanezen a napon tájékoztatták az előválogatott jelöltek listájáról.

| (3) | A 806/2014/EU rendelet 56. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Testület teljes tagjainak megbízatása öt évre szól. |
| --- | --- |

(3)

A 806/2014/EU rendelet 56. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Testület teljes tagjainak megbízatása öt évre szól.

| (4) | A Bizottság 2019. január 30-án javaslatot fogadott el Sebastiano LAVIOLA-nak a Testület tagjává történő kinevezéséről, és jóváhagyás céljából benyújtotta azt az Európai Parlamentnek. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2019. január 30-án javaslatot fogadott el Sebastiano LAVIOLA-nak a Testület tagjává történő kinevezéséről, és jóváhagyás céljából benyújtotta azt az Európai Parlamentnek.

| (5) | Az Európai Parlament 2019. március 14-án jóváhagyta a javaslatot, |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Parlament 2019. március 14-án jóváhagyta a javaslatot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a 2019. május 1-jétől számított ötéves időszakra Sebastiano LAVIOLA-t az Egységes Szanálási Testület teljes tagjává nevezi ki.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2019. április 8-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  
  HL L 225., 2014.7.30., 1. o.

1

---

| 2019.4.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 99/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.4.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 99/39

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/569 HATÁROZATA

(2019. április 3.)

a „Jogállamiság tiszteletben tartása az Európai Unióban” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezésről

(az értesítés a C(2019) 2314. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári kezdeményezésről szóló, 2011. február 16-i 211/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | A „Jogállamiság tiszteletben tartása az Európai Unióban” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés tárgya a következő: „Objektív és pártatlan értékelési mechanizmus létrehozása annak ellenőrzésére, hogy valamennyi tagállam alkalmazza-e az Európai Unió értékeit.” |
| --- | --- |

(1)

A „Jogállamiság tiszteletben tartása az Európai Unióban” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés tárgya a következő: „Objektív és pártatlan értékelési mechanizmus létrehozása annak ellenőrzésére, hogy valamennyi tagállam alkalmazza-e az Európai Unió értékeit.”

| (2) | A javasolt polgári kezdeményezés céljai a következők: „a) olyan általános uniós jogszabályok biztosítása, amelyek lehetővé teszik a jogállamisággal kapcsolatos nemzeti rendelkezések gyakorlati alkalmazásának objektív módon történő ellenőrzését a tagállamok közötti kölcsönös bizalom erősítése, valamint az uniós értékek lehetséges megsértése esetén az EUSZ 7. cikkében foglalt rendelkezések végrehajtásának elősegítése érdekében. b) a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésről szóló európai jogszabályok (pl. európai elfogatóparancs) érvényesítésének elősegítése.” |
| --- | --- |

(2)

A javasolt polgári kezdeményezés céljai a következők: „a) olyan általános uniós jogszabályok biztosítása, amelyek lehetővé teszik a jogállamisággal kapcsolatos nemzeti rendelkezések gyakorlati alkalmazásának objektív módon történő ellenőrzését a tagállamok közötti kölcsönös bizalom erősítése, valamint az uniós értékek lehetséges megsértése esetén az EUSZ 7. cikkében foglalt rendelkezések végrehajtásának elősegítése érdekében. b) a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésről szóló európai jogszabályok (pl. európai elfogatóparancs) érvényesítésének elősegítése.”

| (3) | A javasolt polgári kezdeményezés melléklete hivatkozik az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége szerepének megerősítésére, melynek véleménye kikérhető annak biztosítása érdekében, hogy az uniós intézmények a döntéseiket a lehető legnagyobb objektivitással hozzák meg, többek között a rendőrségi és biztonsági együttműködés területén. |
| --- | --- |

(3)

A javasolt polgári kezdeményezés melléklete hivatkozik az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége szerepének megerősítésére, melynek véleménye kikérhető annak biztosítása érdekében, hogy az uniós intézmények a döntéseiket a lehető legnagyobb objektivitással hozzák meg, többek között a rendőrségi és biztonsági együttműködés területén.

| (4) | Az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: EUSZ) megerősíti az uniós polgárság intézményét, és tovább fokozza az Unió demokratikus működését többek között azáltal, hogy kimondja: minden polgárnak joga van ahhoz, hogy európai polgári kezdeményezés révén részt vegyen az Unió demokratikus életében. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: EUSZ) megerősíti az uniós polgárság intézményét, és tovább fokozza az Unió demokratikus működését többek között azáltal, hogy kimondja: minden polgárnak joga van ahhoz, hogy európai polgári kezdeményezés révén részt vegyen az Unió demokratikus életében.

| (5) | E cél elérése érdekében biztosítani kell, hogy az európai polgári kezdeményezés eljárásrendje és szükséges feltételei világosak, egyszerűek, felhasználóbarátak és az eszköz jellegével arányosak legyenek, hogy ezáltal bátorítsák a polgárok részvételét és elérhetőbbé tegyék az Uniót. |
| --- | --- |

(5)

E cél elérése érdekében biztosítani kell, hogy az európai polgári kezdeményezés eljárásrendje és szükséges feltételei világosak, egyszerűek, felhasználóbarátak és az eszköz jellegével arányosak legyenek, hogy ezáltal bátorítsák a polgárok részvételét és elérhetőbbé tegyék az Uniót.

| (6) | A Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusok fogadhatók el:






  — | az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 70. cikke alapján az olyan szabályokat megállapító intézkedések, amelyek szerint a tagállamok a Bizottsággal együttműködve – különösen a kölcsönös elismerés elvének teljes körű alkalmazását elősegítendő – elvégzik az e címben említett uniós politikák tagállami hatóságok általi végrehajtásának objektív és pártatlan értékelését, |
| --- | --- | --- |

(6)

A Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusok fogadhatók el:

—

az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 70. cikke alapján az olyan szabályokat megállapító intézkedések, amelyek szerint a tagállamok a Bizottsággal együttműködve – különösen a kölcsönös elismerés elvének teljes körű alkalmazását elősegítendő – elvégzik az e címben említett uniós politikák tagállami hatóságok általi végrehajtásának objektív és pártatlan értékelését,

| — | az EUMSZ 352. cikke alapján az 168/2007/EK tanácsi rendelet (2) módosítása. |
| --- | --- |

—

az EUMSZ 352. cikke alapján az 168/2007/EK tanácsi rendelet (2) módosítása.

| (7) | Ezzel szemben a szerződések végrehajtása céljából az EUSZ 7. cikkében meghatározott eljárás módosítását célzó uniós jogi aktusok nem fogadhatók el. |
| --- | --- |

(7)

Ezzel szemben a szerződések végrehajtása céljából az EUSZ 7. cikkében meghatározott eljárás módosítását célzó uniós jogi aktusok nem fogadhatók el.

| (8) | Ezen okokból a javasolt polgári kezdeményezés – amennyiben célja a jogérvényesülés, szabadság és biztonság területére vonatkozó uniós szakpolitikák nemzeti hatóságok általi végrehajtásának objektív és pártatlan értékelésére vonatkozó szabályokat megállapító, valamint az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló tanácsi rendeletet módosító jogi aktusokra irányuló javaslatok Bizottság általi előterjesztésének kezdeményezése – a rendelet 4. cikke (2) bekezdése b) pontjának alkalmazásában nem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása érdekében uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be. |
| --- | --- |

(8)

Ezen okokból a javasolt polgári kezdeményezés – amennyiben célja a jogérvényesülés, szabadság és biztonság területére vonatkozó uniós szakpolitikák nemzeti hatóságok általi végrehajtásának objektív és pártatlan értékelésére vonatkozó szabályokat megállapító, valamint az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló tanácsi rendeletet módosító jogi aktusokra irányuló javaslatok Bizottság általi előterjesztésének kezdeményezése – a rendelet 4. cikke (2) bekezdése b) pontjának alkalmazásában nem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása érdekében uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be.

| (9) | Ezen túlmenően a rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban létrehozták a polgári bizottságot, és kijelölték a kapcsolattartó személyeket, továbbá a javasolt polgári kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az EUSZ 2. cikkében foglalt értékeivel. |
| --- | --- |

(9)

Ezen túlmenően a rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban létrehozták a polgári bizottságot, és kijelölték a kapcsolattartó személyeket, továbbá a javasolt polgári kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az EUSZ 2. cikkében foglalt értékeivel.

| (10) | A „Jogállamiság tiszteletben tartása az Európai Unióban” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni, |
| --- | --- |

(10)

A „Jogállamiság tiszteletben tartása az Európai Unióban” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A „Jogállamiság tiszteletben tartása az Európai Unióban” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételre kerül.

(2)   A javasolt polgári kezdeményezés kapcsán támogató nyilatkozatok gyűjthetők, tudomásul véve, hogy a kezdeményezés a következő jogi aktusok tekintetében benyújtandó javaslatok Bizottság általi előterjesztésére irányul:

| — | a jogérvényesülés, szabadság és biztonság területére vonatkozó uniós szakpolitikák nemzeti hatóságok általi végrehajtásának objektív és pártatlan értékelésére vonatkozó szabályokat megállapító jogi aktusok, |
| --- | --- |

—

a jogérvényesülés, szabadság és biztonság területére vonatkozó uniós szakpolitikák nemzeti hatóságok általi végrehajtásának objektív és pártatlan értékelésére vonatkozó szabályokat megállapító jogi aktusok,

| — | az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló tanácsi rendeletet módosító jogi aktusok. |
| --- | --- |

—

az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló tanácsi rendeletet módosító jogi aktusok.

2. cikk

Ez a határozat 2019. április 8-án lép hatályba.

3. cikk

E határozat címzettjei a „Jogállamiság tiszteletben tartása az Európai Unióban” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés szervezői (a polgári bizottság tagjai), akiket kapcsolattartóként Pier Virgilio DASTOLI és Marco CAPPATO képvisel.

Kelt Brüsszelben, 2019. április 3-án.

a Bizottság részéről

Frans TIMMERMANS

első alelnök

---

(1)  
  HL L 65., 2011.3.11., 1. o.

1

(2)  A Tanács 168/2007/EK (2007. február 15.) az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról (HL L 53., 2007.2.22., 1. o.).

2

---

| 2019.4.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 99/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.4.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 99/41

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/570 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. április 8.)

az 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtására a rescEU-képességekkel összefüggésben alkalmazandó szabályok megállapításáról, valamint a 2014/762/EU bizottsági végrehajtási határozat módosításáról

(az értesítés a C(2019) 2644. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló, 2013. december 17-i 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (1) és különösen annak 32. cikke (1) bekezdésének g) pontjára,

mivel:

| (1) | Annak érdekében, hogy az Unió jobban tudjon reagálni a természeti és az ember okozta katasztrófákra, az 1313/2013/EU határozattal létrehozott uniós polgári védelmi mechanizmus (a továbbiakban: uniós mechanizmus) megerősíti a tagállamok és az Unió közötti együttműködést és elősegíti a koordinációt a polgári védelem területén. |
| --- | --- |

(1)

Annak érdekében, hogy az Unió jobban tudjon reagálni a természeti és az ember okozta katasztrófákra, az 1313/2013/EU határozattal létrehozott uniós polgári védelmi mechanizmus (a továbbiakban: uniós mechanizmus) megerősíti a tagállamok és az Unió közötti együttműködést és elősegíti a koordinációt a polgári védelem területén.

| (2) | Az 1313/2013/EU határozat meghatározza a rescEU jogi keretét. A rescEU célja az olyan kezelhetetlen helyzetekben való segítségnyújtás, amelyekben a tagállami szinten meglévő és a tagállamok által az európai polgári védelmi eszköztár céljára rendelkezésre bocsátott képességek összessége nem elegendő a hatékony reagálás biztosításához. |
| --- | --- |

(2)

Az 1313/2013/EU határozat meghatározza a rescEU jogi keretét. A rescEU célja az olyan kezelhetetlen helyzetekben való segítségnyújtás, amelyekben a tagállami szinten meglévő és a tagállamok által az európai polgári védelmi eszköztár céljára rendelkezésre bocsátott képességek összessége nem elegendő a hatékony reagálás biztosításához.

| (3) | Az elmúlt években jelentősen megnőtt Európában a kivételesen súlyos erdőtüzek száma, és ezek komoly gazdasági, környezeti és társadalmi következményekkel jártak. Különösen a 2017. és a 2018. évi erdőtüzek mutattak rá annak szükségességére, hogy fel kell készülni azokra a helyzetekre, amikor több súlyos katasztrófa sújt egyszerre több tagállamot. |
| --- | --- |

(3)

Az elmúlt években jelentősen megnőtt Európában a kivételesen súlyos erdőtüzek száma, és ezek komoly gazdasági, környezeti és társadalmi következményekkel jártak. Különösen a 2017. és a 2018. évi erdőtüzek mutattak rá annak szükségességére, hogy fel kell készülni azokra a helyzetekre, amikor több súlyos katasztrófa sújt egyszerre több tagállamot.

| (4) | Az erdőtüzekkel kapcsolatos kockázat változó jellege miatt bizonyítottan hiányos az Unió szintjén a reagálási képesség. Ez a hiányosság a 2017. évi erdőtüzek kapcsán vált különösen egyértelművé, amikor az uniós mechanizmus keretében rendelkezésre bocsátott képességek elégtelennek bizonyultak a segítséget kérő országok igényeinek kielégítéséhez. |
| --- | --- |

(4)

Az erdőtüzekkel kapcsolatos kockázat változó jellege miatt bizonyítottan hiányos az Unió szintjén a reagálási képesség. Ez a hiányosság a 2017. évi erdőtüzek kapcsán vált különösen egyértelművé, amikor az uniós mechanizmus keretében rendelkezésre bocsátott képességek elégtelennek bizonyultak a segítséget kérő országok igényeinek kielégítéséhez.

| (5) | Ezért az 1313/2013/EU határozat 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban kiemelt sürgősséggel meg kell határozni a rescEU kezdeti összetételét, és az első végrehajtási határozatban ki kell mondani, hogy az a futótüzekre való reagálást lehetővé tevő légi erdőtűzoltó képességeket foglalja magában. Az 1313/2013/EU határozat 35. cikke szerinti átmeneti időszakban szükséges rugalmasság miatt a rescEU-képességek számát indikatív jelleggel későbbi végrehajtási határozatokban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(5)

Ezért az 1313/2013/EU határozat 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban kiemelt sürgősséggel meg kell határozni a rescEU kezdeti összetételét, és az első végrehajtási határozatban ki kell mondani, hogy az a futótüzekre való reagálást lehetővé tevő légi erdőtűzoltó képességeket foglalja magában. Az 1313/2013/EU határozat 35. cikke szerinti átmeneti időszakban szükséges rugalmasság miatt a rescEU-képességek számát indikatív jelleggel későbbi végrehajtási határozatokban kell meghatározni.

| (6) | Az 1313/2013/EU határozat 12. cikkének (4) bekezdése szerint a rescEU részét képező légi erdőtűzoltó képességekre vonatkozó minőségi követelményeket a tagállamokkal folytatott konzultációt követően, elismert nemzetközi normák alapján kell megállapítani, amennyiben ilyen normák már léteznek. Mivel a légi erdőtűzoltó képességekkel kapcsolatban nem léteznek elismert nemzetközi normák, a légi erdőtűzoltó képességekre vonatkozó minőségi követelményeknek az európai polgári védelmi eszköztár moduljaira vonatkozó, már meglévő általános követelményeken, valamint az uniós mechanizmuson belüli gyakorlati tapasztalatokon kell alapulniuk. Ezeket a minőségi követelményeket e határozat mellékletében kell meghatározni. |
| --- | --- |

(6)

Az 1313/2013/EU határozat 12. cikkének (4) bekezdése szerint a rescEU részét képező légi erdőtűzoltó képességekre vonatkozó minőségi követelményeket a tagállamokkal folytatott konzultációt követően, elismert nemzetközi normák alapján kell megállapítani, amennyiben ilyen normák már léteznek. Mivel a légi erdőtűzoltó képességekkel kapcsolatban nem léteznek elismert nemzetközi normák, a légi erdőtűzoltó képességekre vonatkozó minőségi követelményeknek az európai polgári védelmi eszköztár moduljaira vonatkozó, már meglévő általános követelményeken, valamint az uniós mechanizmuson belüli gyakorlati tapasztalatokon kell alapulniuk. Ezeket a minőségi követelményeket e határozat mellékletében kell meghatározni.

| (7) | A költségvetési fegyelem szempontjainak érvényesítése érdekében e határozatban meg kell határozni az átmeneti időszakban a rescEU számára nyújtott uniós pénzügyi támogatás költségelemeit. |
| --- | --- |

(7)

A költségvetési fegyelem szempontjainak érvényesítése érdekében e határozatban meg kell határozni az átmeneti időszakban a rescEU számára nyújtott uniós pénzügyi támogatás költségelemeit.

| (8) | A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve alapján az átmeneti időszakban a rescEU-képességek számára nyújtott közvetlen vissza nem térítendő támogatást éves munkaprogram alapján kell odaítélni. |
| --- | --- |

(8)

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve alapján az átmeneti időszakban a rescEU-képességek számára nyújtott közvetlen vissza nem térítendő támogatást éves munkaprogram alapján kell odaítélni.

| (9) | Az (EU) 2019/420 európai parlamenti és tanácsi határozat (2)2019. március 21-i hatálybalépése nyomán a 2014/762/EU bizottsági végrehajtási határozatban (3) foglalt, a rendkívüli katasztrófák során felmerülő átmeneti hiányok kezelésére vonatkozó szabályok elavulttá váltak. A következetesség érdekében a 2014/762/EU végrehajtási határozat 7. fejezetét hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2019/420 európai parlamenti és tanácsi határozat (2)2019. március 21-i hatálybalépése nyomán a 2014/762/EU bizottsági végrehajtási határozatban (3) foglalt, a rendkívüli katasztrófák során felmerülő átmeneti hiányok kezelésére vonatkozó szabályok elavulttá váltak. A következetesség érdekében a 2014/762/EU végrehajtási határozat 7. fejezetét hatályon kívül kell helyezni.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1313/2013/EU határozat 33. cikkének (1) bekezdése szerinti bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1313/2013/EU határozat 33. cikkének (1) bekezdése szerinti bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

Ez a határozat az 1313/2013/EU határozat végrehajtására alkalmazandó szabályokat állapítja meg a következők tekintetében:

| a) | a rescEU kezdeti összetétele a képességeket illetően, valamint a vonatkozó minőségi követelmények; |
| --- | --- |

a)

a rescEU kezdeti összetétele a képességeket illetően, valamint a vonatkozó minőségi követelmények;

| b) | a képességek finanszírozása az 1313/2013/EU határozat 35. cikke szerinti átmeneti időszakban. |
| --- | --- |

b)

a képességek finanszírozása az 1313/2013/EU határozat 35. cikke szerinti átmeneti időszakban.

2. cikk

A rescEU kezdeti összetétele

(1)   A rescEU légi erdőtűzoltó képességekből áll.

(2)   Az (1) bekezdésben említett légi erdőtűzoltó képességek magukban foglalnak:

| a) | repülőgépes légi erdőtűzoltó képességeket; |
| --- | --- |

a)

repülőgépes légi erdőtűzoltó képességeket;

| b) | helikopteres légi erdőtűzoltó képességeket. |
| --- | --- |

b)

helikopteres légi erdőtűzoltó képességeket.

(3)   A (2) bekezdésben említett képességekre vonatkozó minőségi követelményeket a melléklet határozza meg.

3. cikk

A rescEU-képességekre vonatkozó pénzügyi szabályok az 1313/2013/EU határozat 35. cikkével összhangban

(1)   A Bizottság az éves munkaprogramban meghatározza a 2. cikkben meghatározott képességekhez való gyors hozzáférés biztosításához szükséges, az 1313/2013/EU határozat 35. cikkében említett költségekhez nyújtott közvetlen vissza nem térítendő támogatások odaítélésének kritériumait.

(2)   Az 1313/2013/EU határozat 35. cikkében említett költségek magukban foglalják a készenléti költségeket, értelemszerűen beleértve a karbantartási költségeket is, a személyzeti költségeket, a képzési költségeket, egyaránt beleértve a repülőszemélyzet és a műszaki személyzet költségeit, a tárolási költségeket, a biztosítási költségeket, valamint a szóban forgó képességek tényleges rendelkezésre állásának biztosításához szükséges további költségeket.

4. cikk

A 2014/762/EU végrehajtási határozat módosítása

A 2014/762/EU végrehajtási határozat 7. fejezetét el kell hagyni.

5. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2019. április 8-án.

a Bizottság részéről

Christos STYLIANIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 924. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/420 határozata (2019. március 13.) az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU határozat módosításáról (HL L 77. I, 2019.3.20., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2014/762/EU végrehajtási határozata (2014. október 16.) az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 2004/277/EK, Euratom és a 2007/606/EK, Euratom bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 320., 2014.11.6., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

A rescEU-KÉPESSÉGEKRE VONATKOZÓ MINŐSÉGI KÖVETELMÉNYEK

1.   Repülőgépes légi erdőtűzoltó képességek

| Feladatok | — | Részvétel nagy kiterjedésű erdő- és más növénytüzek levegőből történő oltásában |
| --- | --- | --- |

Feladatok

—

Részvétel nagy kiterjedésű erdő- és más növénytüzek levegőből történő oltásában

Képességek

| — | Két repülőgép egyenként legalább 3 000  liter hordkapacitással, vagy egy repülőgép legalább 8 000  liter hordkapacitással (1) |
| --- | --- |

—

Két repülőgép egyenként legalább 3 000  liter hordkapacitással, vagy egy repülőgép legalább 8 000  liter hordkapacitással (1)

| — | Képesség folyamatos munkavégzésre |
| --- | --- |

—

Képesség folyamatos munkavégzésre

Fő alkotóelemek

| — | Repülőgép |
| --- | --- |

—

Repülőgép

| — | Legalább két fő repülőszemélyzet |
| --- | --- |

—

Legalább két fő repülőszemélyzet

| — | Műszaki személyzet |
| --- | --- |

—

Műszaki személyzet

| — | Földi karbantartási felszerelés |
| --- | --- |

—

Földi karbantartási felszerelés

| — | Levegő-levegő és levegő-föld kommunikációt lehetővé tévő kommunikációs berendezés |
| --- | --- |

—

Levegő-levegő és levegő-föld kommunikációt lehetővé tévő kommunikációs berendezés

Önellátási képesség

| — | A modul felszerelésének tárolása és karbantartása |
| --- | --- |

—

A modul felszerelésének tárolása és karbantartása

| — | A fontosabb, elsősorban a kárterületen való koordinációért felelős partnerekkel való kapcsolattartást biztosító felszerelés |
| --- | --- |

—

A fontosabb, elsősorban a kárterületen való koordinációért felelős partnerekkel való kapcsolattartást biztosító felszerelés

Bevethetőség

| — | Gyorsreagálási beavatkozás (2) esetén képesség a felajánlás elfogadása után 3 órán belüli indulásra |
| --- | --- |

—

Gyorsreagálási beavatkozás (2) esetén képesség a felajánlás elfogadása után 3 órán belüli indulásra

| — | Bevethetőség 2 000  km-es körzetben legfeljebb 24 órán belül |
| --- | --- |

—

Bevethetőség 2 000  km-es körzetben legfeljebb 24 órán belül

2.   Helikopteres légi erdőtűzoltó képességek

| Feladatok | — | Részvétel nagy kiterjedésű erdő- és más növénytüzek levegőből történő oltásában |
| --- | --- | --- |

Feladatok

—

Részvétel nagy kiterjedésű erdő- és más növénytüzek levegőből történő oltásában

Képességek

| — | Egy helikopter legalább 3 000  liter hordkapacitással (3) |
| --- | --- |

—

Egy helikopter legalább 3 000  liter hordkapacitással (3)

| — | Képesség folyamatos munkavégzésre |
| --- | --- |

—

Képesség folyamatos munkavégzésre

Fő alkotóelemek

| — | Helikopter legalább két fő repülőszemélyzettel |
| --- | --- |

—

Helikopter legalább két fő repülőszemélyzettel

| — | Műszaki személyzet |
| --- | --- |

—

Műszaki személyzet

| — | Vízhordó kosár vagy kioldószerkezet |
| --- | --- |

—

Vízhordó kosár vagy kioldószerkezet

| — | Egy karbantartókészlet |
| --- | --- |

—

Egy karbantartókészlet

| — | Egy pótalkatrészkészlet |
| --- | --- |

—

Egy pótalkatrészkészlet

| — | Mentőcsörlő |
| --- | --- |

—

Mentőcsörlő

| — | Levegő-levegő és levegő-föld kommunikációt lehetővé tévő kommunikációs berendezés |
| --- | --- |

—

Levegő-levegő és levegő-föld kommunikációt lehetővé tévő kommunikációs berendezés

Önellátási képesség

| — | A modul felszerelésének tárolása és karbantartása |
| --- | --- |

—

A modul felszerelésének tárolása és karbantartása

| — | A fontosabb, elsősorban a kárterületen való koordinációért felelős partnerekkel való kapcsolattartást biztosító felszerelés |
| --- | --- |

—

A fontosabb, elsősorban a kárterületen való koordinációért felelős partnerekkel való kapcsolattartást biztosító felszerelés

Bevethetőség

| — | Gyorsreagálási beavatkozás (4) esetén képesség a felajánlás elfogadása után 3 órán belüli indulásra |
| --- | --- |

—

Gyorsreagálási beavatkozás (4) esetén képesség a felajánlás elfogadása után 3 órán belüli indulásra

| — | Bevethetőség 2 000  km-es körzetben legfeljebb 24 órán belül |
| --- | --- |

—

Bevethetőség 2 000  km-es körzetben legfeljebb 24 órán belül

---

(1)  A Bizottság ezeket a követelményeket a légi erdőtűzoltó eszközök piacának alakulása – és különösen a pótalkatrészek beszerezhetősége – függvényében a későbbiekben felülvizsgálhatja.

(2)  
  „Gyorsreagálási beavatkozás”: a rescEU-képesség állomáshelyéről, illetve állomáshelyére való oda- és visszautat is beleértve legfeljebb egy napig tartó beavatkozás.

(3)  Az 1313/2013/EU határozat 35. cikkének alkalmazásában, amennyiben az a regionális kitettség értékelése alapján indokolt, a helikopteres légi erdőtűzoltó képességek legfeljebb három, együttesen legalább 3 000 liter hordkapacitású helikopterből is állhatnak.

(4)  
  „Gyorsreagálási beavatkozás”: a rescEU-képesség állomáshelyéről, illetve állomáshelyére való oda- és visszautat is beleértve legfeljebb egy napig tartó beavatkozás.

---

| 2019.4.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 99/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.4.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 99/46

---

AZ EGYSÉGES SZANÁLÁSI TESTÜLET (EU) 2019/571 HATÁROZATA

(2019. március 28.)

a költségvetés végrehajtása tekintetében történő mentesítésről és az Egységes Szanálási Testület 2017. pénzügyi évének lezárásáról (SRB/PS/2019/02)

AZ EGYSÉGES SZANÁLÁSI TESTÜLET PLENÁRIS ÜLÉSÉN,

| — | tekintettel a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet) 50. cikke (1) bekezdésének b) pontjára és 63. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet) 50. cikke (1) bekezdésének b) pontjára és 63. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel az ESZT pénzügyi szabályzatának 103., 104. és 105. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ESZT pénzügyi szabályzatának 103., 104. és 105. cikkére,

| — | tekintettel az ESZT 2018. június 21-22-i ülésén jóváhagyott, a 2017. pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ESZT 2018. június 21-22-i ülésén jóváhagyott, a 2017. pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

| — | tekintettel az ESZT 2018. június 21-22-i ülésén elfogadott, a 2017. pénzügyi évre vonatkozó éves tevékenységi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ESZT 2018. június 21-22-i ülésén elfogadott, a 2017. pénzügyi évre vonatkozó éves tevékenységi jelentésére,

| — | tekintettel a Számvevőszék 2017. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére, amely magában foglalja az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló megbízhatósági nyilatkozatot, valamint az ESZT válaszaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 2017. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére, amely magában foglalja az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló megbízhatósági nyilatkozatot, valamint az ESZT válaszaira,

| — | tekintettel a Számvevőszék 23/2017. sz. különjelentésére: „Egységes Szanálási Testület: Megkezdődött a munka a bankunióval kapcsolatos, kihívásokkal teli feladatot illetően, de hosszú utat kell még bejárni”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 23/2017. sz. különjelentésére: „Egységes Szanálási Testület: Megkezdődött a munka a bankunióval kapcsolatos, kihívásokkal teli feladatot illetően, de hosszú utat kell még bejárni”,

| — | tekintettel – az Egységes Szanálási Testület, a Tanács és a Bizottság e rendelet szerinti feladatai teljesítésének következtében felmerülő minden függő kötelezettségére (akár az Egységes Szanálási Testület, akár a Tanács, akár a Bizottság tekintetében, akár máskülönben) vonatkozó – 92. cikkének (4) bekezdése értelmében vett, a 2017. pénzügyi évre vonatkozó számvevőszéki jelentésre, valamint az ESZT, a Tanács és a Bizottság válaszára. |
| --- | --- |

—

tekintettel – az Egységes Szanálási Testület, a Tanács és a Bizottság e rendelet szerinti feladatai teljesítésének következtében felmerülő minden függő kötelezettségére (akár az Egységes Szanálási Testület, akár a Tanács, akár a Bizottság tekintetében, akár máskülönben) vonatkozó – 92. cikkének (4) bekezdése értelmében vett, a 2017. pénzügyi évre vonatkozó számvevőszéki jelentésre, valamint az ESZT, a Tanács és a Bizottság válaszára.

ÚGY HATÁROZOTT, HOGY:

1.

mentesíti az ESZT elnökét a Testület 2017. pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtása tekintetében;

2.

jóváhagyja az ESZT 2017. pénzügyi évének zárását;

3.

rögzíti észrevételeit az alábbi indítványban;

4.

utasítja az Egységes Szanálási Testület elnökét, hogy értesítse a jelen határozatról a Tanácsot, a Bizottságot és a Számvevőszéket, hogy intézkedjen annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) és az ESZT weboldalán történő közzétételéről.

Kelt Madridban, 2019. március 28-án.

az Egységes Szanálási Testület részéről

Klaus KUMPFMÜLLER

a plenáris ülés tagja

---

(1)  
  HL L 225., 2014.7.30., 1. o.

1

---

Helyesbítések

| 2019.4.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 99/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.4.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 99/47

---

Helyesbítés az EU–LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló megállapodáshoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 288., 2016. október 22.
  )

Az EU–LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló megállapodás megjelenését semmisnek kell tekinteni.

---