# Euroopan unionin L 88/2019

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 88 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 62. vuosikerta29. maaliskuu 2019 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 88

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

62. vuosikerta29. maaliskuu 2019

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2019/528, annettu 6 päivänä marraskuuta 2018, Marokon kuningaskunnan osallistumista Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA) koskevat ehdot ja edellytykset vahvistavan Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan välistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä unionin puolesta | 1 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) 2019/529, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2019, asetuksen (EU) 2019/124 muuttamisesta tiettyjen kalastusmahdollisuuksien osalta | 3 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/530, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2019, kasvintuhoojia käsittelevien Euroopan unionin vertailulaboratorioiden nimeämisestä hyönteisiä ja punkkeja, ankeroisia, bakteereita, sieniä ja munasieniä sekä viruksia, viroideja ja fytoplasmoja varten | 19 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/531, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2019, asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin edustavien hintojen vahvistamisen osalta | 23 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/532, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2019, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2378 muuttamisesta raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevassa pakollisessa automaattisessa tietojenvaihdossa käytettävien vakiolomakkeiden osalta, mukaan lukien kielijärjestelyt | 25 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/533, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2019, unionin yhteensovitetusta monivuotisesta valvontaohjelmasta vuosiksi 2020, 2021 ja 2022 kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kuluttajien kyseisille torjunta-ainejäämille altistumisen arvioimiseksi (
  1
  ) | 28 |
| | | SUOSITUKSET |
| | * | Komission suositus (EU) 2019/534, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2019, 5G-verkkojen kyberturvallisuudesta | 42 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2019/528, annettu 6 päivänä marraskuuta 2018, Marokon kuningaskunnan osallistumista Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA) koskevat ehdot ja edellytykset vahvistavan Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan välistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä unionin puolesta

1

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) 2019/529, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2019, asetuksen (EU) 2019/124 muuttamisesta tiettyjen kalastusmahdollisuuksien osalta

3

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/530, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2019, kasvintuhoojia käsittelevien Euroopan unionin vertailulaboratorioiden nimeämisestä hyönteisiä ja punkkeja, ankeroisia, bakteereita, sieniä ja munasieniä sekä viruksia, viroideja ja fytoplasmoja varten

19

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/531, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2019, asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin edustavien hintojen vahvistamisen osalta

23

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/532, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2019, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2378 muuttamisesta raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevassa pakollisessa automaattisessa tietojenvaihdossa käytettävien vakiolomakkeiden osalta, mukaan lukien kielijärjestelyt

25

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/533, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2019, unionin yhteensovitetusta monivuotisesta valvontaohjelmasta vuosiksi 2020, 2021 ja 2022 kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kuluttajien kyseisille torjunta-ainejäämille altistumisen arvioimiseksi (
  1
  )

1

28

SUOSITUKSET

*

Komission suositus (EU) 2019/534, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2019, 5G-verkkojen kyberturvallisuudesta

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 29.3.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 88/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2019/528,

annettu 6 päivänä marraskuuta 2018,

Marokon kuningaskunnan osallistumista Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA) koskevat ehdot ja edellytykset vahvistavan Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan välistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä unionin puolesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 186 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä (EU) 2017/1324 (2) säädetään unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämään Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen, jäljempänä ’PRIMA’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä (EU) 2017/1324 (2) säädetään unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämään Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen, jäljempänä ’PRIMA’.

| (2) | Marokon kuningaskunta, jäljempänä ’Marokko’, on ilmaissut halukkuutensa liittyä PRIMAan osallistujavaltiona ja tasavertaisesti PRIMAan osallistuvien jäsenvaltioiden ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan – tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma Horisontti (2014–2020) – assosioituneiden kolmansien maiden kanssa. |
| --- | --- |

(2)

Marokon kuningaskunta, jäljempänä ’Marokko’, on ilmaissut halukkuutensa liittyä PRIMAan osallistujavaltiona ja tasavertaisesti PRIMAan osallistuvien jäsenvaltioiden ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan – tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma Horisontti (2014–2020) – assosioituneiden kolmansien maiden kanssa.

| (3) | Päätöksen (EU) 2017/1324 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti Marokosta tulee PRIMAn osallistujavaltio edellyttäen, että Marokko tekee unionin kanssa tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan kansainvälisen sopimuksen, jossa vahvistetaan ehdot ja edellytykset Marokon osallistumiselle PRIMAan. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen (EU) 2017/1324 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti Marokosta tulee PRIMAn osallistujavaltio edellyttäen, että Marokko tekee unionin kanssa tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan kansainvälisen sopimuksen, jossa vahvistetaan ehdot ja edellytykset Marokon osallistumiselle PRIMAan.

| (4) | Neuvoston päätöksen (EU) 2018/639 (3) mukaisesti Marokon kuningaskunnan osallistumista Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA) koskevat ehdot ja edellytykset vahvistava Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan välistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskeva sopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 10 päivänä huhtikuuta 2018 sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan myöhemmin päätökseen. |
| --- | --- |

(4)

Neuvoston päätöksen (EU) 2018/639 (3) mukaisesti Marokon kuningaskunnan osallistumista Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA) koskevat ehdot ja edellytykset vahvistava Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan välistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskeva sopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 10 päivänä huhtikuuta 2018 sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan myöhemmin päätökseen.

| (5) | Sopimus olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(5)

Sopimus olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään Marokon kuningaskunnan osallistumista Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA) koskevat ehdot ja edellytykset vahvistava Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan välistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskeva sopimus (4) unionin puolesta.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja antaa unionin puolesta sopimuksen 5 artiklan 2 kohdassa määrätyn ilmoituksen (5).

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 6 päivänä marraskuuta 2018.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

H. LÖGER

---

(1)  Hyväksyntä annettu 2. lokakuuta 2018 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2017/1324, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2017, unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämään Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA) (EUVL L 185, 18.7.2017, s. 1).

2

(3)  Neuvoston päätös (EU) 2018/639, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2018, Marokon kuningaskunnan osallistumista Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA) koskevat ehdot ja edellytykset vahvistavan Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan välistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 106, 26.4.2018, s. 1).

3

(4)  Sopimuksen teksti on julkaistu EUVL:ssä L 106, 26.4.2018, s. 3 yhdessä sen allekirjoittamista koskevan päätöksen kanssa.

4

(5)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

5

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

---

ASETUKSET

| 29.3.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 88/3

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) 2019/529,

annettu 28 päivänä maaliskuuta 2019,

asetuksen (EU) 2019/124 muuttamisesta tiettyjen kalastusmahdollisuuksien osalta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksessa (EU) 2019/124 (1) vahvistetaan unionin vesillä ja unionin aluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavat tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet vuodeksi 2019. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksessa (EU) 2019/124 (1) vahvistetaan unionin vesillä ja unionin aluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavat tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet vuodeksi 2019.

| (2) | Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomissio (WCPFC) piti vuoden 2018 vuosikokouksessaan voimassa miekkakalaa ja trooppisia tonnikaloja koskevat säilyttämistoimenpiteet. Kyseiset toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta. |
| --- | --- |

(2)

Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomissio (WCPFC) piti vuoden 2018 vuosikokouksessaan voimassa miekkakalaa ja trooppisia tonnikaloja koskevat säilyttämistoimenpiteet. Kyseiset toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta.

| (3) | Eteläisen Tyynenmeren alueellinen kalastusjärjestö (SPRFMO) hyväksyi vuoden 2019 vuosikokouksessaan uudet saalisrajoitukset perunpiikkimakrillille (Trachurus murphyi) ja koekalastuksen Dissostichus spp. -lajeille. Sovellettavat toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta. |
| --- | --- |

(3)

Eteläisen Tyynenmeren alueellinen kalastusjärjestö (SPRFMO) hyväksyi vuoden 2019 vuosikokouksessaan uudet saalisrajoitukset perunpiikkimakrillille (Trachurus murphyi) ja koekalastuksen Dissostichus spp. -lajeille. Sovellettavat toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta.

| (4) | Asetuksessa (EU) 2019/124 tuulenkalan suurin sallittu saalis (TAC) Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) alueilla 2a ja 3a ja ICES-suuralueella 4 vahvistettiin nollaksi. Tuulenkala on lyhytikäinen laji ja sitä koskeva tieteellinen lausunto on saatavilla helmikuun loppupuolella, mutta kalastustoiminta alkaa huhtikuussa. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksessa (EU) 2019/124 tuulenkalan suurin sallittu saalis (TAC) Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) alueilla 2a ja 3a ja ICES-suuralueella 4 vahvistettiin nollaksi. Tuulenkala on lyhytikäinen laji ja sitä koskeva tieteellinen lausunto on saatavilla helmikuun loppupuolella, mutta kalastustoiminta alkaa huhtikuussa.

| (5) | Tuulenkalan saalisrajoituksia ICES-alueilla 2a ja 3a ja ICES-suuralueella 4 olisi muutettava ICESin viimeisimmän, 22 päivänä helmikuuta 2019 annetun tieteellisen lausunnon mukaisesti kestävän enimmäistuoton lähestymistapaa varten ja tietyillä kalastuksenhoitoalueilla ennalta varautuvaa lähestymistapaa varten. |
| --- | --- |

(5)

Tuulenkalan saalisrajoituksia ICES-alueilla 2a ja 3a ja ICES-suuralueella 4 olisi muutettava ICESin viimeisimmän, 22 päivänä helmikuuta 2019 annetun tieteellisen lausunnon mukaisesti kestävän enimmäistuoton lähestymistapaa varten ja tietyillä kalastuksenhoitoalueilla ennalta varautuvaa lähestymistapaa varten.

| (6) | Unionin kalastusaluksille Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) yleissopimusalueella asetetut pyyntiponnistusrajoitukset perustuvat tietoihin, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle tonnikalan kalastus-, kalastuskapasiteetti- ja kasvatussuunnitelmissa. Kyseiset pyyntiponnistusrajoitukset ilmoitettiin unionin suunnitelmassa, jonka ICCAT hyväksyi 4 ja 5 päivänä maaliskuuta 2019 pidetyssä paneeli 2:n istuntojen välisessä kokouksessa. Ne olisi vahvistettava osana kalastusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(6)

Unionin kalastusaluksille Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) yleissopimusalueella asetetut pyyntiponnistusrajoitukset perustuvat tietoihin, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle tonnikalan kalastus-, kalastuskapasiteetti- ja kasvatussuunnitelmissa. Kyseiset pyyntiponnistusrajoitukset ilmoitettiin unionin suunnitelmassa, jonka ICCAT hyväksyi 4 ja 5 päivänä maaliskuuta 2019 pidetyssä paneeli 2:n istuntojen välisessä kokouksessa. Ne olisi vahvistettava osana kalastusmahdollisuuksia.

| (7) | Asetus (EU) 2019/124 olisi näin ollen muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(7)

Asetus (EU) 2019/124 olisi näin ollen muutettava vastaavasti.

| (8) | Asetuksessa (EU) 2019/124 säädettyjä saalisrajoituksia sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2019. Tällä asetuksella käyttöön otettavia, saalisrajoituksia koskevia säännöksiä olisi sen vuoksi myös sovellettava kyseisestä päivästä. Tällainen taannehtiva soveltaminen ei rajoita oikeusvarmuuden ja luottamuksensuojan periaatteiden soveltamista, koska asianomaisia kalastusmahdollisuuksia ei ole vielä käytetty loppuun, |
| --- | --- |

(8)

Asetuksessa (EU) 2019/124 säädettyjä saalisrajoituksia sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2019. Tällä asetuksella käyttöön otettavia, saalisrajoituksia koskevia säännöksiä olisi sen vuoksi myös sovellettava kyseisestä päivästä. Tällainen taannehtiva soveltaminen ei rajoita oikeusvarmuuden ja luottamuksensuojan periaatteiden soveltamista, koska asianomaisia kalastusmahdollisuuksia ei ole vielä käytetty loppuun,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) 2019/124 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 27 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden on rajoitettava lippunsa alla purjehtivien pelagisia kantoja vuonna 2019 pyytävien alusten bruttotonneina ilmaistu kokonaisvetoisuus kyseisellä alueella unionin tasolla yhteensä 36 102 bruttotonniin.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 27 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden on rajoitettava lippunsa alla purjehtivien pelagisia kantoja vuonna 2019 pyytävien alusten bruttotonneina ilmaistu kokonaisvetoisuus kyseisellä alueella unionin tasolla yhteensä 36 102 bruttotonniin.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”28 a artikla
  Koekalastus

  1.   Vuonna 2019 jäsenvaltiot saavat osallistua Dissostichus spp. -lajien pitkälläsiimalla harjoitettavaan koekalastukseen SPRFMO-yleissopimusalueella ainoastaan, jos SPRFMO on hyväksynyt niiden tällaista kalastusta koskevan hakemuksen, johon sisältyy kalastuksen toimintasuunnitelma ja sitoumus toteuttaa tiedonkeruusuunnitelma.


  2.   Kalastusta saa harjoittaa ainoastaan liitteessä I J määritellyissä tutkimusosuuksissa. Kalastus on kielletty alle 750 metrin syvyydessä ja yli 2 000 metrin syvyydessä.


  3.   TAC vahvistetaan liitteessä I J. Kalastus on rajoitettava yhteen kalastusmatkaan, jonka enimmäiskesto on 21 peräkkäistä päivää ja jossa koukkujen enimmäismäärä on 5 000 koukkua laskua kohti ja jossa laskuja on enintään 20 tutkimusosuutta kohti. Kalastus on lopetettava, kun TAC on saavutettu tai kun 100 laskua on laskettu ja nostettu, sen mukaan kumpi tapahtuu aiemmin.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”28 a artikla

Koekalastus

1.   Vuonna 2019 jäsenvaltiot saavat osallistua Dissostichus spp. -lajien pitkälläsiimalla harjoitettavaan koekalastukseen SPRFMO-yleissopimusalueella ainoastaan, jos SPRFMO on hyväksynyt niiden tällaista kalastusta koskevan hakemuksen, johon sisältyy kalastuksen toimintasuunnitelma ja sitoumus toteuttaa tiedonkeruusuunnitelma.

2.   Kalastusta saa harjoittaa ainoastaan liitteessä I J määritellyissä tutkimusosuuksissa. Kalastus on kielletty alle 750 metrin syvyydessä ja yli 2 000 metrin syvyydessä.

3.   TAC vahvistetaan liitteessä I J. Kalastus on rajoitettava yhteen kalastusmatkaan, jonka enimmäiskesto on 21 peräkkäistä päivää ja jossa koukkujen enimmäismäärä on 5 000 koukkua laskua kohti ja jossa laskuja on enintään 20 tutkimusosuutta kohti. Kalastus on lopetettava, kun TAC on saavutettu tai kun 100 laskua on laskettu ja nostettu, sen mukaan kumpi tapahtuu aiemmin.”

| 3) | Muutetaan asetuksen (EU) 2019/124 liitteet I A, I B, I H, I J, III, IV, VII ja VIII tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Muutetaan asetuksen (EU) 2019/124 liitteet I A, I B, I H, I J, III, IV, VII ja VIII tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2019.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä maaliskuuta 2019.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. CIAMBA

---

(1)  Neuvoston asetus (EU) 2019/124, annettu 30 päivänä tammikuuta 2019, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2019 (EUVL L 29, 31.1.2019, s. 1).

1

---

LIITE

1.

| a) | korvataan tuulenkalan ja sen kanssa saatavien sivusaaliiden kalastusmahdollisuuksia unionin vesillä ICES-alueilla 2a ja 3a ja ICES-suuralueella 4 koskeva taulukko seuraavasti:












  ”Laji: | Tuulenkala ja sen kanssa saadut sivusaaliit

  Ammodytes spp. | Alue: | Unionin vedet alueilla 2a, 3a ja 4 (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tanska | 106 387  (2) | | |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 2 325  (2) | | |
| Saksa | 162 (2) | | |
| Ruotsi | 3 906  (2) | | |
| Unioni | 112 780 | | |
| TAC | 112 780 | | Analyyttinen TAC
  Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.
  Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. |
| Erityisedellytys:

  edellä mainittujen kiintiöiden rajoissa ei seuraavilla, liitteessä II C määritellyillä tuulenkalan kalastuksenhoitoalueilla saa ylittää jäljempänä mainittuja määriä:





















  Alue | : | Unionin vedet tuulenkalan kalastuksenhoitoalueilla |

a)

korvataan tuulenkalan ja sen kanssa saatavien sivusaaliiden kalastusmahdollisuuksia unionin vesillä ICES-alueilla 2a ja 3a ja ICES-suuralueella 4 koskeva taulukko seuraavasti:

”Laji:

Tuulenkala ja sen kanssa saadut sivusaaliit

Ammodytes spp.

Alue:

Unionin vedet alueilla 2a, 3a ja 4 (1)

Tanska

106 387  (2)

Yhdistynyt kuningaskunta

2 325  (2)

Saksa

162 (2)

Ruotsi

3 906  (2)

Unioni

112 780

TAC

112 780

Analyyttinen TAC

Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.

Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.

Erityisedellytys:

edellä mainittujen kiintiöiden rajoissa ei seuraavilla, liitteessä II C määritellyillä tuulenkalan kalastuksenhoitoalueilla saa ylittää jäljempänä mainittuja määriä:

Alue

:

Unionin vedet tuulenkalan kalastuksenhoitoalueilla

1r

2r ()

3r

4 ()

5r

6

7r

(SAN/234_1R)

(SAN/234_2R)

(SAN/234_3R)

(SAN/234_4)

(SAN/234_5R)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7R)

Tanska

86 704

4 717

10 084

4 717

0

165

0

Yhdistynyt kuningaskunta

1 895

103

220

103

0

4

0

Saksa

133

7

15

7

0

0

0

Ruotsi

3 184

173

370

173

0

6

0

Unioni

91 916

5 000

10 689

5 000

0

175

0

Yhteensä

91 916

5 000

10 689

5 000

0

175

0

()  Kalastuksenhoitoalueilla 2r ja 4 TACia voidaan kalastaa ainoastaan seuranta-TACina, jonka yhteydessä käytetään kyseiseen kalastukseen liittyvää näytteenottomenettelyä.”;

| b) | korvataan mustakitaturskan kalastusmahdollisuuksia unionin ja kansainvälisillä vesillä alueilla 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 ja 14 koskeva taulukko seuraavasti:









  ”Laji: | Mustakitaturska

  Micromesistius poutassou | Alue: | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 ja 14
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tanska | 48 813  (4) | | |
| Saksa | 18 979  (4) | | |
| Espanja | 41 383  (4)
   (5) | | |
| Ranska | 33 970  (4) | | |
| Irlanti | 37 800  (4) | | |
| Alankomaat | 59 522  (4) | | |
| Portugali | 3 844  (4)
   (5) | | |
| Ruotsi | 12 075  (4) | | |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 63 341  (4) | | |
| Unioni | 319 727  (4)
   (6) | | |
| Norja | 99 900 | | |
| Färsaaret | 10 000 | | |
| TAC | Ei sovelleta | | Analyyttinen TAC
  Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohtaa sovelletaan. |

b)

korvataan mustakitaturskan kalastusmahdollisuuksia unionin ja kansainvälisillä vesillä alueilla 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 ja 14 koskeva taulukko seuraavasti:

”Laji:

Mustakitaturska

Micromesistius poutassou

Alue:

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 ja 14

(WHB/1X14)

Tanska

48 813  (4)

Saksa

18 979  (4)

Espanja

41 383  (4)
   (5)

Ranska

33 970  (4)

Irlanti

37 800  (4)

Alankomaat

59 522  (4)

Portugali

3 844  (4)
   (5)

Ruotsi

12 075  (4)

Yhdistynyt kuningaskunta

63 341  (4)

Unioni

319 727  (4)
   (6)

Norja

99 900

Färsaaret

10 000

TAC

Ei sovelleta

Analyyttinen TAC

Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohtaa sovelletaan.

| c) | korvataan molvan kalastusmahdollisuuksia unionin vesillä alueella 4 koskeva taulukko seuraavasti:









  ”Laji: | Molva

  Molva molva | Alue: | Unionin vedet alueella 4
  (LIN/04-C.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 26 (7) | | |
| Tanska | 404 (7) | | |
| Saksa | 250 (7) | | |
| Ranska | 225 | | |
| Alankomaat | 9 | | |
| Ruotsi | 17 (7) | | |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 3 104  (7) | | |
| Unioni | 4 035 | | |
| TAC | 4 035 | | Varo-TAC |

c)

korvataan molvan kalastusmahdollisuuksia unionin vesillä alueella 4 koskeva taulukko seuraavasti:

”Laji:

Molva

Molva molva

Alue:

Unionin vedet alueella 4

(LIN/04-C.)

Belgia

26 (7)

Tanska

404 (7)

Saksa

250 (7)

Ranska

225

Alankomaat

9

Ruotsi

17 (7)

Yhdistynyt kuningaskunta

3 104  (7)

Unioni

4 035

TAC

4 035

| d) | korvataan lisäys seuraavasti:


  ”Lisäys
  8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut TACit ovat seuraavat:





  Belgia: meriantura alueella 7a; meriantura alueilla 7f ja 7g; meriantura alueella 7e; meriantura alueilla 8a ja 8b; lasikampelat alueella 7; kolja alueilla 7b–k, 8, 9 ja 10; unionin vesillä CECAF-alueella 34.1.1; keisarihummeri alueella 7; turska alueella 7a; punakampela alueilla 7f ja 7g; punakampela alueilla 7h, 7j ja 7k; rauskut alueilla 6a, 6b, 7a–c ja 7e–k. |
| --- | --- |

d)

korvataan lisäys seuraavasti:

”Lisäys

8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut TACit ovat seuraavat:

Belgia: meriantura alueella 7a; meriantura alueilla 7f ja 7g; meriantura alueella 7e; meriantura alueilla 8a ja 8b; lasikampelat alueella 7; kolja alueilla 7b–k, 8, 9 ja 10; unionin vesillä CECAF-alueella 34.1.1; keisarihummeri alueella 7; turska alueella 7a; punakampela alueilla 7f ja 7g; punakampela alueilla 7h, 7j ja 7k; rauskut alueilla 6a, 6b, 7a–c ja 7e–k.

| Ranska: makrilli alueilla 3a ja 4; unionin vesillä alueilla 2a, 3b ja 3c sekä osa-alueilla 22–32; silli alueilla 4 ja 7d sekä unionin vesillä alueella 2a; piikkimakrilli unionin vesillä alueilla 4b, 4c ja 7d; valkoturska alueilla 7b–k; kolja alueilla 7b–k, 8, 9 ja 10; unionin vesillä CECAF-alueella 34.1.1; meriantura alueilla 7f ja 7g; valkoturska alueella 8; pilkkupagelli unionin ja kansainvälisillä vesillä alueilla 6, 7 ja 8; karjukala unionin ja kansainvälisillä vesillä alueilla 6, 7 ja 8; makrilli alueilla 6, 7, 8a, 8b, 8d ja 8e; unionin ja kansainvälisillä vesillä alueella 5b; kansainvälisillä vesillä alueilla 2a, 12 ja 14; rauskut unionin vesillä alueilla 6a, 6b, 7a–c ja 7e–k, rauskut unionin vesillä alueella 7d, rauskut unionin vesillä alueilla 8 ja 9; aaltorausku unionin vesillä alueilla 7d ja 7e. |
| --- |

Ranska: makrilli alueilla 3a ja 4; unionin vesillä alueilla 2a, 3b ja 3c sekä osa-alueilla 22–32; silli alueilla 4 ja 7d sekä unionin vesillä alueella 2a; piikkimakrilli unionin vesillä alueilla 4b, 4c ja 7d; valkoturska alueilla 7b–k; kolja alueilla 7b–k, 8, 9 ja 10; unionin vesillä CECAF-alueella 34.1.1; meriantura alueilla 7f ja 7g; valkoturska alueella 8; pilkkupagelli unionin ja kansainvälisillä vesillä alueilla 6, 7 ja 8; karjukala unionin ja kansainvälisillä vesillä alueilla 6, 7 ja 8; makrilli alueilla 6, 7, 8a, 8b, 8d ja 8e; unionin ja kansainvälisillä vesillä alueella 5b; kansainvälisillä vesillä alueilla 2a, 12 ja 14; rauskut unionin vesillä alueilla 6a, 6b, 7a–c ja 7e–k, rauskut unionin vesillä alueella 7d, rauskut unionin vesillä alueilla 8 ja 9; aaltorausku unionin vesillä alueilla 7d ja 7e.

| Irlanti: merikrotti alueella 6; unionin ja kansainvälisillä vesillä alueella 5b; kansainvälisillä vesillä alueilla 12 ja 14; merikrotti alueella 7; keisarihummeri ICES-suuralueen 7 toimintayksikössä 16. |
| --- |

Irlanti: merikrotti alueella 6; unionin ja kansainvälisillä vesillä alueella 5b; kansainvälisillä vesillä alueilla 12 ja 14; merikrotti alueella 7; keisarihummeri ICES-suuralueen 7 toimintayksikössä 16.

| Yhdistynyt kuningaskunta: vaihdossa Skotlannin läntisten merialueiden turskaan ja valkoturskaan: turska alueella 6b; unionin ja kansainvälisillä vesillä alueella 5b linjan 12° 00′ W länsipuolella sekä alueilla 12 ja 14; valkoturska alueella 6; unionin ja kansainvälisillä vesillä alueella 5b; kansainvälisillä vesillä alueilla 12 ja 14; ja vaihdossa Kelttienmeren turskaan, Irlanninmeren valkoturskaan ja punakampelaan alueilla 7h, 7j ja 7k: turska alueilla 7b, 7c, 7e–k, 8, 9 ja 10; unionin vesillä; kolja alueilla 7b–k; 8, 9 ja 10; unionin vesillä CECAF-alueella 34.1.1; meriantura alueilla 7h, 7j ja 7k; meriantura alueella 7e; punakampela alueilla 7h, 7j ja 7k. |
| --- |

Yhdistynyt kuningaskunta: vaihdossa Skotlannin läntisten merialueiden turskaan ja valkoturskaan: turska alueella 6b; unionin ja kansainvälisillä vesillä alueella 5b linjan 12° 00′ W länsipuolella sekä alueilla 12 ja 14; valkoturska alueella 6; unionin ja kansainvälisillä vesillä alueella 5b; kansainvälisillä vesillä alueilla 12 ja 14; ja vaihdossa Kelttienmeren turskaan, Irlanninmeren valkoturskaan ja punakampelaan alueilla 7h, 7j ja 7k: turska alueilla 7b, 7c, 7e–k, 8, 9 ja 10; unionin vesillä; kolja alueilla 7b–k; 8, 9 ja 10; unionin vesillä CECAF-alueella 34.1.1; meriantura alueilla 7h, 7j ja 7k; meriantura alueella 7e; punakampela alueilla 7h, 7j ja 7k.

2.

| a) | korvataan sillin kalastusmahdollisuuksia unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainvälisillä vesillä alueilla 1 ja 2 koskeva taulukko seuraavasti:






  ”Laji: | Silli

  Clupea harengus | Alue: | Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla 1 ja 2
  (HER/1/2-) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 13 (8) | | |
| Tanska | 13 129  (8) | | |
| Saksa | 2 299  (8) | | |
| Espanja | 43 (8) | | |
| Ranska | 566 (8) | | |
| Irlanti | 3 399  (8) | | |
| Alankomaat | 4 698  (8) | | |
| Puola | 664 (8) | | |
| Portugali | 43 (8) | | |
| Suomi | 203 (8) | | |
| Ruotsi | 4 865  (8) | | |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 8 393  (8) | | |
| Unioni | 38 315  (8) | | |
| Färsaaret | 4 500  (9)
   (10) | | |
| Norja | 34 484  (9)
   (11) | | |
| TAC | 588 562 | | Analyyttinen TAC |
| Erityisedellytys:

  edellä mainittujen kiintiöiden rajoissa ei seuraavilla alueilla saa ylittää jäljempänä mainittuja määriä: | Norjan vedet linjan 62° N pohjoispuolella sekä Jan Mayenia ympäröivä kalastusalue (HER/*2AJMN) |
| | 34 484 |
| | alueet 2, 5b linjan 62° N pohjoispuolella (Färsaarten vedet) (HER/*25B-F) |
| Belgia | 2 |
| Tanska | 1 541 |
| Saksa | 270 |
| Espanja | 5 |
| Ranska | 67 |
| Irlanti | 399 |
| Alankomaat | 552 |
| Puola | 78 |
| Portugali | 5 |
| Suomi | 24 |
| Ruotsi | 571 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 986”; |

a)

korvataan sillin kalastusmahdollisuuksia unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainvälisillä vesillä alueilla 1 ja 2 koskeva taulukko seuraavasti:

”Laji:

Silli

Clupea harengus

Alue:

Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla 1 ja 2

(HER/1/2-)

Belgia

13 (8)

Tanska

13 129  (8)

Saksa

2 299  (8)

Espanja

43 (8)

Ranska

566 (8)

Irlanti

3 399  (8)

Alankomaat

4 698  (8)

Puola

664 (8)

Portugali

43 (8)

Suomi

203 (8)

Ruotsi

4 865  (8)

Yhdistynyt kuningaskunta

8 393  (8)

Unioni

38 315  (8)

Färsaaret

4 500  (9)
   (10)

Norja

34 484  (9)
   (11)

TAC

588 562

Erityisedellytys:

Erityisedellytys:

edellä mainittujen kiintiöiden rajoissa ei seuraavilla alueilla saa ylittää jäljempänä mainittuja määriä:

Norjan vedet linjan 62° N pohjoispuolella sekä Jan Mayenia ympäröivä kalastusalue (HER/*2AJMN)

34 484

alueet 2, 5b linjan 62° N pohjoispuolella (Färsaarten vedet) (HER/*25B-F)

Belgia

2

Tanska

1 541

Saksa

270

Espanja

5

Ranska

67

Irlanti

399

Alankomaat

552

Puola

78

Portugali

5

Suomi

24

Ruotsi

571

Yhdistynyt kuningaskunta

986”;

| b) | korvataan turskan kalastusmahdollisuuksia Grönlannin vesillä NAFO-alueella 1F ja Grönlannin vesillä alueilla 5, 12 ja 14 koskeva taulukko seuraavasti:









  ”Laji: | Turska

  Gadus morhua | Alue: | Grönlannin vedet NAFO-alueella 1F ja Grönlannin vedet alueilla 5, 12 ja 14
  (COD/N1GL14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksa | 1 636  (12) | | |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 364 (12) | | |
| Unioni | 2 000  (12) | | |
| TAC | Ei sovelleta | | Analyyttinen TAC
  Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.
  Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. |

b)

korvataan turskan kalastusmahdollisuuksia Grönlannin vesillä NAFO-alueella 1F ja Grönlannin vesillä alueilla 5, 12 ja 14 koskeva taulukko seuraavasti:

”Laji:

Laji:

Turska

Gadus morhua

Gadus morhua

Alue:

Alue:

Grönlannin vedet NAFO-alueella 1F ja Grönlannin vedet alueilla 5, 12 ja 14

(COD/N1GL14)

Saksa

1 636  (12)

12

Yhdistynyt kuningaskunta

364 (12)

12

Unioni

2 000  (12)

12

TAC

Ei sovelleta

Analyyttinen TAC

Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.

Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.

| c) | korvataan punasimpun (pelaginen) kalastusmahdollisuuksia Grönlannin vesillä NAFO-alueella 1F ja Grönlannin vesillä alueilla 5, 12 ja 14 koskeva taulukko seuraavasti:









  ”Laji: | Punasimppu (pelaginen)

  Sebastes spp. | Alue: | Grönlannin vedet NAFO-alueella 1F ja Grönlannin vedet alueilla 5, 12 ja 14
  (RED/N1G14P) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksa | 765 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Ranska | 4 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 5 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Unioni | 774 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Norja | 561 (13)
   (14) | | |
| Färsaaret | 0 (13)
   (14)
   (16) | | |
| TAC | Ei sovelleta | | Analyyttinen TAC
  Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.
  Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. |

c)

korvataan punasimpun (pelaginen) kalastusmahdollisuuksia Grönlannin vesillä NAFO-alueella 1F ja Grönlannin vesillä alueilla 5, 12 ja 14 koskeva taulukko seuraavasti:

”Laji:

Laji:

Punasimppu (pelaginen)

Sebastes spp.

Sebastes

Alue:

Alue:

Grönlannin vedet NAFO-alueella 1F ja Grönlannin vedet alueilla 5, 12 ja 14

(RED/N1G14P)

Saksa

765 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Ranska

4 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Yhdistynyt kuningaskunta

5 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Unioni

774 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Norja

561 (13)
   (14)

13

14

Färsaaret

0 (13)
   (14)
   (16)

13

14

16

TAC

Ei sovelleta

Analyyttinen TAC

Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.

Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.

3.

”LIITE I H

WCPFC-YLEISSOPIMUSALUE

| Laji: | Miekkakala

  Xiphias gladius | Alue: | WCPFC-yleissopimusalue linjan 20° S eteläpuolella
  (SWO/F7120S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Unioni | 3 170,36 | | |
| TAC | Ei sovelleta | | Varo-TAC |

Laji:

Miekkakala

Xiphias gladius

Alue:

WCPFC-yleissopimusalue linjan 20° S eteläpuolella

(SWO/F7120S)

Unioni

3 170,36

TAC

Ei sovelleta

4.

”LIITE I J

SPRFMO-YLEISSOPIMUSALUE

| Laji: | Perunpiikkimakrilli

  Trachurus murphyi | Alue: | SPRFMO-yleissopimusalue
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksa | 9 079,65 | | |
| Alankomaat | 9 841,41 | | |
| Liettua | 6 317,86 | | |
| Puola | 10 863,08 | | |
| Unioni | 36 102 | | |
| TAC | Ei sovelleta | | Analyyttinen TAC
  Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.
  Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. |

Laji:

Perunpiikkimakrilli

Trachurus murphyi

Alue:

SPRFMO-yleissopimusalue

(CJM/SPRFMO)

Saksa

9 079,65

Alankomaat

9 841,41

Liettua

6 317,86

Puola

10 863,08

Unioni

36 102

TAC

Ei sovelleta

Analyyttinen TAC

Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.

Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.

| Laji: | Dissostichus spp. -lajit

  Dissostichus spp. | Alue: | SPRFMO-yleissopimusalue
  (TOP/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 45 (17) | | Varo-TAC |

Laji:

Dissostichus spp. -lajit

Dissostichus spp.

Alue:

SPRFMO-yleissopimusalue

(TOP/SPRFMO)

TAC

45 (17)

5.

”LIITE III

KOLMANSIEN MAIDEN VESILLÄ KALASTAVIEN UNIONIN KALASTUSALUSTEN KALASTUSLUPIEN ENIMMÄISMÄÄRÄ

| Kalastusalue | Kalastus | Kalastuslupien lukumäärä | Kalastuslupien jakautuminen jäsenvaltioiden kesken | Alusten samanaikainen enimmäismäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norjan vedet ja Jan Mayenia ympäröivä kalastusalue | Silli, linjan 62° 00′ N pohjoispuolella | 77 | DK | 25 | 57 |
| DE | 5 |
| FR | 1 |
| IE | 8 |
| NL | 9 |
| PL | 1 |
| SV | 10 |
| UK | 18 |
| Pohjakalalajit, linjan 62° 00′ N pohjoispuolella | 80 | DE | 16 | 50 |
| IE | 1 |
| ES | 20 |
| FR | 18 |
| PT | 9 |
| UK | 14 |
| Jakamatta | 2 |
| Makrilli (18) | Ei sovelleta | Ei sovelleta | 70 |
| Rehukalalajit, linjan 62° 00′ N eteläpuolella | 480 | DK | 450 | 150 |
| UK | 30 |
| Färsaarten vedet | Kaikki troolikalastus aluksilla, joiden suurin pituus on enintään 180 jalkaa, 12–21 meripeninkulman vyöhykkeellä Färsaarten perusviivoista | 26 | BE | 0 | 13 |
| DE | 4 |
| FR | 4 |
| UK | 18 |
| Turskan ja koljan kohdennettu kalastus verkoilla, joiden vähimmäissilmäkoko on 135 mm, linjan 62° 28′ N eteläpuolella ja linjan 6° 30′ W itäpuolella olevalla alueella | 8 (19) | Ei sovelleta | 4 |
| Troolikalastus Färsaarten perusviivoista laskettavan 21 meripeninkulman vyöhykkeen ulkopuolella. Kyseiset alukset voivat ajanjaksoina 1.3.–31.5. ja 1.10.–31.12. harjoittaa pyyntiä linjojen 61° 20′ N ja 62° 00′ N välisellä alueella sekä 12–21 meripeninkulman vyöhykkeellä perusviivoista | 70 | BE | 0 | 26 |
| DE | 10 |
| FR | 40 |
| UK | 20 |
| Tylppäpyrstömolvan troolikalastus verkoilla, joiden vähimmäissilmäkoko on 100 mm, linjan 61° 30′ N eteläpuolella ja linjan 9° 00′ W länsipuolella olevalla alueella, linjojen 7° 00′ W ja 9° 00′ W välisellä alueella linjan 60° 30′ N eteläpuolella, sekä pisteet 60° 30′ N, 7° 00′ W ja 60° 00′ N, 6° 00′ W yhdistävän linjan lounaispuolella olevalla alueella | 70 | DE (20) | 8 | 20 (21) |
| FR (20) | 12 |
| Seidin kohdennettu troolikalastus verkoilla, joiden vähimmäissilmäkoko on 120 mm; troolinperän vahvikeköyden käyttäminen on sallittua | 70 | Ei sovelleta | 22 (21) |
| Mustakitaturskan kalastus. Kalastuslupien kokonaismäärää voidaan lisätä neljällä aluksella parien muodostamiseksi, jos Färsaarten viranomaiset ottavat käyttöön erityisiä sääntöjä mustakitaturskan nk. pääpyyntialueelle pääsystä | 34 | DE | 2 | 20 |
| DK | 5 |
| FR | 4 |
| NL | 6 |
| UK | 7 |
| SE | 1 |
| ES | 4 |
| IE | 4 |
| PT | 1 |
| Siimakalastus | 10 | UK | 10 | 6 |
| Makrilli | 20 | DK | 2 | 12 |
| BE | 1 |
| DE | 2 |
| FR | 2 |
| IE | 3 |
| NL | 2 |
| SE | 2 |
| UK | 6 |
| Silli, linjan 62° 00′ N pohjoispuolella | 20 | DK | 5 | 20 |
| DE | 2 |
| IE | 2 |
| FR | 1 |
| NL | 2 |
| PL | 1 |
| SE | 3 |
| UK | 4 |
| 1, 2b (22) | Lumitaskurapujen kalastus merroilla | 20 | EE | 1 | Ei sovelleta |
| ES | 1 |
| LV | 11 |
| LT | 4 |
| PL | 3 |

Kalastusalue

Kalastus

Kalastuslupien lukumäärä

Kalastuslupien jakautuminen jäsenvaltioiden kesken

Alusten samanaikainen enimmäismäärä

Norjan vedet ja Jan Mayenia ympäröivä kalastusalue

Silli, linjan 62° 00′ N pohjoispuolella

77

DK

25

57

DE

5

FR

1

IE

8

NL

9

PL

1

SV

10

UK

18

Pohjakalalajit, linjan 62° 00′ N pohjoispuolella

80

DE

16

50

IE

1

ES

20

FR

18

PT

9

UK

14

Jakamatta

2

Makrilli (18)

Ei sovelleta

Ei sovelleta

70

Rehukalalajit, linjan 62° 00′ N eteläpuolella

480

DK

450

150

UK

30

Färsaarten vedet

Kaikki troolikalastus aluksilla, joiden suurin pituus on enintään 180 jalkaa, 12–21 meripeninkulman vyöhykkeellä Färsaarten perusviivoista

26

BE

0

13

DE

4

FR

4

UK

18

Turskan ja koljan kohdennettu kalastus verkoilla, joiden vähimmäissilmäkoko on 135 mm, linjan 62° 28′ N eteläpuolella ja linjan 6° 30′ W itäpuolella olevalla alueella

8 (19)

Ei sovelleta

4

Troolikalastus Färsaarten perusviivoista laskettavan 21 meripeninkulman vyöhykkeen ulkopuolella. Kyseiset alukset voivat ajanjaksoina 1.3.–31.5. ja 1.10.–31.12. harjoittaa pyyntiä linjojen 61° 20′ N ja 62° 00′ N välisellä alueella sekä 12–21 meripeninkulman vyöhykkeellä perusviivoista

70

BE

0

26

DE

10

FR

40

UK

20

Tylppäpyrstömolvan troolikalastus verkoilla, joiden vähimmäissilmäkoko on 100 mm, linjan 61° 30′ N eteläpuolella ja linjan 9° 00′ W länsipuolella olevalla alueella, linjojen 7° 00′ W ja 9° 00′ W välisellä alueella linjan 60° 30′ N eteläpuolella, sekä pisteet 60° 30′ N, 7° 00′ W ja 60° 00′ N, 6° 00′ W yhdistävän linjan lounaispuolella olevalla alueella

70

DE (20)

8

20 (21)

FR (20)

12

Seidin kohdennettu troolikalastus verkoilla, joiden vähimmäissilmäkoko on 120 mm; troolinperän vahvikeköyden käyttäminen on sallittua

70

Ei sovelleta

22 (21)

Mustakitaturskan kalastus. Kalastuslupien kokonaismäärää voidaan lisätä neljällä aluksella parien muodostamiseksi, jos Färsaarten viranomaiset ottavat käyttöön erityisiä sääntöjä mustakitaturskan nk. pääpyyntialueelle pääsystä

34

DE

2

20

DK

5

FR

4

NL

6

UK

7

SE

1

ES

4

IE

4

PT

1

Siimakalastus

10

UK

10

6

Makrilli

20

DK

2

12

BE

1

DE

2

FR

2

IE

3

NL

2

SE

2

UK

6

Silli, linjan 62° 00′ N pohjoispuolella

20

DK

5

20

DE

2

IE

2

FR

1

NL

2

PL

1

SE

3

UK

4

1, 2b (22)

Lumitaskurapujen kalastus merroilla

20

EE

1

Ei sovelleta

ES

1

LV

11

LT

4

PL

3

6.

”LIITE IV

ICCAT-YLEISSOPIMUSALUE
   (23)

| 1. | Sellaisten unionin vapapyydyksiä käyttävien alusten ja uisteluveneiden enimmäismäärä, joilla on lupa kalastaa aktiivisesti 8–30 kilogramman painoisia tai 75–115 senttimetrin pituisia tonnikaloja Itä-Atlantilla






  Espanja | 60 |
| --- | --- | --- |
| Ranska | 37 |
| Unioni | 97 |

1.

Espanja

60

Ranska

37

Unioni

97

| 2. | Sellaisten pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavien unionin alusten enimmäismäärä, joilla on lupa kalastaa aktiivisesti 8–30 kilogramman painoisia tai 75–115 senttimetrin pituisia tonnikaloja Välimerellä






  Espanja | 364 |
| --- | --- | --- |
| Ranska | 130 |
| Italia | 30 |
| Kypros | 20 (24) |
| Malta | 54 (24) |
| Unioni | 598 |

2.

Espanja

364

Ranska

130

Italia

30

Kypros

20 (24)

Malta

54 (24)

Unioni

598

| 3. | Sellaisten unionin kalastusalusten enimmäismäärä, jolla on lupa kalastaa aktiivisesti kasvatustarkoituksiin 8–30 kilogramman painoisia tai 75–115 senttimetrin pituisia tonnikaloja Adrianmerellä






  Kroatia | 16 |
| --- | --- | --- |
| Italia | 12 |
| Unioni | 28 |

3.

Kroatia

16

Italia

12

Unioni

28

| 4. | Kunkin jäsenvaltion sellaisten kalastusalusten enimmäismäärä ja kokonaisbruttovetoisuus, joille voidaan antaa lupa kalastaa, pitää aluksella, jälleenlaivata, kuljettaa tai purkaa tonnikalaa Itä-Atlantilla ja Välimerellä

  Taulukko A | Kalastusalusten lukumäärä (25) |
| --- | --- | --- |
| | Kypros (26) | Kreikka (27) | Kroatia | Italia | Ranska | Espanja | Malta (28) | Portugali |
| Kurenuotta-alukset | 1 | 1 (29) | 16 | 19 | 22 | 6 | 1 | 0 |
| Pitkäsiima-alukset | 23 (30) | 0 | 0 | 35 | 8 | 49 | 61 | 0 |
| Vapapyydyksiä käyttävät alukset | 0 | 0 | 0 | 0 | 37 | 69 | 0 | 76 (31) |
| Käsisiimoja käyttävät alukset | 0 | 0 | 12 | 0 | 33 (32) | 1 | 0 | 0 |
| Troolarit | 0 | 0 | 0 | 0 | 57 | 0 | 0 | 0 |
| Pienimuotoista kalastusta harjoittavat alukset | 0 | 13 | 0 | 0 | 130 | 599 | 52 | 0 |
| Muut (pienimuotoinen kalastus) (33) | 0 | 42 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

4.

Taulukko A

Kalastusalusten lukumäärä (25)

Kypros (26)

Kreikka (27)

Kroatia

Italia

Ranska

Espanja

Malta (28)

Portugali

Kurenuotta-alukset

1

1 (29)

16

19

22

6

1

0

Pitkäsiima-alukset

23 (30)

0

0

35

8

49

61

0

Vapapyydyksiä käyttävät alukset

0

0

0

0

37

69

0

76 (31)

Käsisiimoja käyttävät alukset

0

0

12

0

33 (32)

1

0

0

Troolarit

0

0

0

0

57

0

0

0

Pienimuotoista kalastusta harjoittavat alukset

0

13

0

0

130

599

52

0

Muut (pienimuotoinen kalastus) (33)

0

42

0

0

0

0

0

0

Taulukko B

| | Kokonaisbruttovetoisuus |
| --- | --- |
| | Kypros | Kroatia | Kreikka | Italia | Ranska | Espanja | Malta |
| Kurenuottaalukset | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin |
| Pitkäsiimaalukset | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin |
| Vapapyydyksiä käyttävät alukset | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin |
| Käsisiimoja käyttävät alukset | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin |
| Troolarit | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin |
| Muut (pienimuotoinen kalastus) | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin |

Kokonaisbruttovetoisuus

Kypros

Kroatia

Kreikka

Italia

Ranska

Espanja

Malta

Kurenuottaalukset

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Pitkäsiimaalukset

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vapapyydyksiä käyttävät alukset

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Käsisiimoja käyttävät alukset

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Troolarit

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Muut (pienimuotoinen kalastus)

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

| 5. | Kunkin jäsenvaltion sallimien, tonnikalan kalastuksessa Itä-Atlantilla ja Välimerellä käytettävien rysien enimmäismäärä






  Jäsenvaltio | Rysien lukumäärä (34) |
| --- | --- | --- |
| Espanja | 5 |
| Italia | 6 |
| Portugali | 3 |

5.

Jäsenvaltio

Rysien lukumäärä (34)

Espanja

5

Italia

6

Portugali

3

| 6. | Kunkin jäsenvaltion tonnikalan kasvatus- ja lihotuskapasiteetin enimmäismäärä sekä pyydetyn luonnonvaraisen tonnikalan enimmäismäärä, jonka kukin jäsenvaltio voi myöntää laitoksilleen Itä-Atlantilla ja Välimerellä

  Taulukko A








  Tonnikalan kasvatus- ja lihotuskapasiteetin enimmäismäärä |
| --- | --- |
| | Laitosten lukumäärä | Kapasiteetti (tonnia) |
| Espanja | 10 | 11 852 |
| Italia | 13 | 12 600 |
| Kreikka | 2 | 2 100 |
| Kypros | 3 | 3 000 |
| Kroatia | 7 | 7 880 |
| Malta | 6 | 12 300 |

6.

Taulukko A

Tonnikalan kasvatus- ja lihotuskapasiteetin enimmäismäärä

Laitosten lukumäärä

Kapasiteetti (tonnia)

Espanja

10

11 852

Italia

13

12 600

Kreikka

2

2 100

Kypros

3

3 000

Kroatia

7

7 880

Malta

6

12 300

Taulukko B
   (35)
   (36)

| Pyydetyn luonnonvaraisen tonnikalan enimmäismäärä (tonnia) |
| --- |
| Espanja | 7 000 |
| Italia | Vahvistetaan myöhemmin |
| Kreikka | Vahvistetaan myöhemmin |
| Kypros | Vahvistetaan myöhemmin |
| Kroatia | Vahvistetaan myöhemmin |
| Malta | 8 766 |
| Portugali | 350 |

Pyydetyn luonnonvaraisen tonnikalan enimmäismäärä (tonnia)

Espanja

7 000

Italia

Vahvistetaan myöhemmin

Kreikka

Vahvistetaan myöhemmin

Kypros

Vahvistetaan myöhemmin

Kroatia

Vahvistetaan myöhemmin

Malta

8 766

Portugali

350

| 7. | Asetuksen (EY) N:o 520/2007 12 artiklan mukaisesti kohdelajinaan pohjoisen kannan valkotonnikalaa pyytävien jäsenvaltion lipun alla purjehtivien kalastusalusten enimmäislukumäärä jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavasti:






  Jäsenvaltio | Alusten enimmäismäärä |
| --- | --- | --- |
| Irlanti | 50 |
| Espanja | 730 |
| Ranska | 151 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 12 |
| Portugali | 310 |

7.

Jäsenvaltio

Alusten enimmäismäärä

Irlanti

50

Espanja

730

Ranska

151

Yhdistynyt kuningaskunta

12

Portugali

310

| 8. | ICCAT-yleissopimusalueella isosilmätonnikalaa kalastavien, vähintään 20 metrin pituisten unionin kalastusalusten enimmäismäärä







  Jäsenvaltio | Kurenuotta-alusten enimmäismäärä | Pitkäsiima-alusten enimmäismäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Espanja | 23 | 190 |
| Ranska | 11 | — |
| Portugali | — | 79 |
| Unioni | 34 | 269 |

8.

Jäsenvaltio

Kurenuotta-alusten enimmäismäärä

Pitkäsiima-alusten enimmäismäärä

Espanja

23

190

Ranska

11

—

Portugali

—

79

Unioni

34

269

7.

”LIITE VII

WCPFC-YLEISSOPIMUSALUE

Sellaisten unionin alusten enimmäismäärä, joilla on lupa kalastaa miekkakalaa WCPFC-yleissopimusalueella linjan 20° S eteläpuolella sijaitsevilla alueilla

| Espanja | 14 |
| --- | --- |
| Unioni | 14 |

Espanja

14

Unioni

14

8.

”LIITE VIII

UNIONIN VESILLÄ KALASTAVIEN KOLMANSIEN MAIDEN ALUSTEN KALASTUSLUPIA KOSKEVAT MÄÄRÄLLISET RAJOITUKSET

| Lippuvaltio | Kalastus | Kalastuslupien lukumäärä | Alusten samanaikainen enimmäismäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Norja | Silli, linjan 62° 00′ N pohjoispuolella | Vahvistetaan myöhemmin | Vahvistetaan myöhemmin |
| Färsaaret | Makrilli, alueilla 6a (linjan 56° 30′ N pohjoispuolella), 2a, 4a (linjan 59° N pohjoispuolella)
  Piikkimakrilli, alueilla 4, 6a (linjan 56° 30′ N pohjoispuolella), 7e, 7f, 7h | 20 | 14 |
| Silli, linjan 62°00′ N pohjoispuolella | 20 | Vahvistetaan myöhemmin |
| Silli, 3a | 4 | 4 |
| Harmaaturskan rehukalastus, alueilla 4, 6a (linjan 56° 30′ N pohjoispuolella) (mukaan lukien mustakitaturskan tahattomat sivusaaliit) | 14 | 14 |
| Molva ja keila | 20 | 10 |
| Mustakitaturska, alueilla 2, 4a, 5, 6a (linjan 56° 30′ N pohjoispuolella), 6b, 7 (linjan 12° 00′ W länsipuolella) | 20 | 20 |
| Tylppäpyrstömolva | 16 | 16 |
| Venezuela (37) | Napsijat (Ranskan Guayanan vedet) | 45 | 45 |

Lippuvaltio

Kalastus

Kalastuslupien lukumäärä

Alusten samanaikainen enimmäismäärä

Norja

Silli, linjan 62° 00′ N pohjoispuolella

Vahvistetaan myöhemmin

Vahvistetaan myöhemmin

Färsaaret

Makrilli, alueilla 6a (linjan 56° 30′ N pohjoispuolella), 2a, 4a (linjan 59° N pohjoispuolella)

Piikkimakrilli, alueilla 4, 6a (linjan 56° 30′ N pohjoispuolella), 7e, 7f, 7h

20

14

Silli, linjan 62°00′ N pohjoispuolella

20

Vahvistetaan myöhemmin

Silli, 3a

4

4

Harmaaturskan rehukalastus, alueilla 4, 6a (linjan 56° 30′ N pohjoispuolella) (mukaan lukien mustakitaturskan tahattomat sivusaaliit)

14

14

Molva ja keila

20

10

Mustakitaturska, alueilla 2, 4a, 5, 6a (linjan 56° 30′ N pohjoispuolella), 6b, 7 (linjan 12° 00′ W länsipuolella)

20

20

Tylppäpyrstömolva

16

16

Venezuela (37)

Napsijat (Ranskan Guayanan vedet)

45

45

---

(1)  Lukuun ottamatta 6 meripeninkulman vyöhykkeen sisäpuolella Yhdistyneen kuningaskunnan peruslinjoista Shetlannissa, Fair Islessä ja Foulassa sijaitsevia vesiä.

1

(2)  Kiintiöstä saa olla valkoturskan ja makrillin sivusaaliita enintään 2 prosenttia (OT1/*2A3A4). Valkoturskan ja makrillin sivusaaliit, jotka luetaan kiintiöön tämän säännöksen nojalla, ja niiden lajien sivusaaliit, jotka luetaan kiintiöön asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 8 kohdan nojalla, saavat yhteenlaskettuna olla enintään 9 prosenttia kiintiöstä.

2

(3)  Kalastuksenhoitoalueilla 2r ja 4 TACia voidaan kalastaa ainoastaan seuranta-TACina, jonka yhteydessä käytetään kyseiseen kalastukseen liittyvää näytteenottomenettelyä.”;

3

(4)  Erityisedellytys: unionin mahdollisuuksien kokonaismäärästä, joka on 22 500 tonnia, jäsenvaltiot voivat pyytää enintään seuraavan prosenttiosuuden kiintiöistään Färsaarten vesillä (WHB/*05-F.): 7 prosenttia

4

(5)  Tästä kiintiöstä voidaan tehdä siirtoja alueille 8c, 9 ja 10 sekä unionin vesille CECAF-alueella 34.1.1. Nämä siirrot on kuitenkin annettava ennakolta tiedoksi komissiolle.

5

(6)  Erityisedellytys: EU:n kiintiöistä unionin ja kansainvälisillä vesillä alueilla 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 ja 14 (WHB/*NZJM1) sekä 8c, 9 ja 10 ja unionin vesillä CECAF-alueella 34.1.1 (WHB/*NZJM2) seuraava määrä voidaan pyytää Norjan talousvyöhykkeellä tai Jan Mayenia ympäröivällä kalastusalueella: 227 975.”;

6

(7)  Erityisedellytys: josta enintään 25 prosenttia mutta ei enempää kuin 75 tonnia voidaan kalastaa seuraavilla alueilla: unionin vedet alueella 3a (LIN/*03A-C).”;

7

(8)  Toimitettaessa saalisilmoituksia komissiolle on ilmoitettava myös kullakin seuraavalla alueella pyydetyt määrät: NEAFC-sääntelyalue ja unionin vedet.

8

(9)  Saadaan pyytää unionin vesillä linjan 62° N pohjoispuolella.

9

(10)  Lasketaan kuuluvaksi Färsaarten saalisrajoituksiin.

10

(11)  Lasketaan kuuluvaksi Norjan saalisrajoituksiin.

11

(12)  Näihin kiintiöihin, lukuun ottamatta sivusaaliita, sovelletaan seuraavia ehtoja:

12

| 1. | Kalastus on kielletty 1. huhtikuuta ja 31. toukokuuta 2019 välisenä aikana. |
| --- | --- |

1.

Kalastus on kielletty 1. huhtikuuta ja 31. toukokuuta 2019 välisenä aikana.

| 2. | EU:n alukset voivat valita kalastavansa jommallakummalla tai molemmilla seuraavista alueista:






  Ilmoituskoodi | Maantieteelliset rajat |
| --- | --- | --- |
| COD/GRL1 | Se osa Grönlannin kalastusaluetta, joka sijaitsee NAFO-suuralueella 1F länteen linjasta 44° 00′ W ja etelään linjasta 60° 45′ N, se osa NAFO-suuralueesta 1, joka sijaitsee etelään leveyspiiristä 60° 45′ pohjoista leveyttä (Cape Desolation), ja se osa Grönlannin kalastusaluetta ICES-alueella 14b, joka sijaitsee itään linjasta 44° 00′ W ja etelään linjasta 62° 30′ N. |
| COD/GRL2 | Se osa Grönlannin kalastusaluetta ICES-alueella 14b, joka sijaitsee pohjoiseen linjasta 62° 30′N.”; |

2.

EU:n alukset voivat valita kalastavansa jommallakummalla tai molemmilla seuraavista alueista:

Ilmoituskoodi

Maantieteelliset rajat

COD/GRL1

Se osa Grönlannin kalastusaluetta, joka sijaitsee NAFO-suuralueella 1F länteen linjasta 44° 00′ W ja etelään linjasta 60° 45′ N, se osa NAFO-suuralueesta 1, joka sijaitsee etelään leveyspiiristä 60° 45′ pohjoista leveyttä (Cape Desolation), ja se osa Grönlannin kalastusaluetta ICES-alueella 14b, joka sijaitsee itään linjasta 44° 00′ W ja etelään linjasta 62° 30′ N.

COD/GRL2

Se osa Grönlannin kalastusaluetta ICES-alueella 14b, joka sijaitsee pohjoiseen linjasta 62° 30′N.”;

(13)  Voidaan pyytää vain 10. toukokuuta ja 31. joulukuuta välisenä aikana.

13

(14)  Voidaan pyytää vain Grönlannin vesillä punasimpun suojelualueella, jonka rajoina ovat seuraavat koordinaatit yhdistävät linjat:

14

| Piste | Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- |
| 1 | 64° 45′ N | 28° 30′ W |
| 2 | 62° 50′ N | 25° 45′ W |
| 3 | 61° 55′ N | 26° 45′ W |
| 4 | 61° 00′ N | 26° 30′ W |
| 5 | 59° 00′ N | 30° 00′ W |
| 6 | 59° 00′ N | 34° 00′ W |
| 7 | 61° 30′ N | 34° 00′ W |
| 8 | 62° 50′ N | 36° 00′ W |
| 9 | 64° 45′ N | 28° 30′ W |

Piste

Leveyspiiri

Pituuspiiri

1

64° 45′ N

28° 30′ W

2

62° 50′ N

25° 45′ W

3

61° 55′ N

26° 45′ W

4

61° 00′ N

26° 30′ W

5

59° 00′ N

30° 00′ W

6

59° 00′ N

34° 00′ W

7

61° 30′ N

34° 00′ W

8

62° 50′ N

36° 00′ W

9

64° 45′ N

28° 30′ W

(15)  Erityisedellytys: tämä kiintiö voidaan pyytää myös edellä mainitun punasimpun suojelualueen kansainvälisillä vesillä (RED/*5-14P).

15

(16)  Voidaan pyytää vain Grönlannin vesillä alueilla 5 ja 14 (RED/*514GN).”

16

(17)  Tämä TAC koskee ainoastaan koekalastusta. Kalastusta saa harjoittaa ainoastaan seuraavissa tutkimusosuuksissa (A–E):

17

| — | tutkimusosuus A: alue, jota rajoittavat leveyspiirit 47° 15′ S ja 48° 15′ S ja pituuspiirit 146° 30′ E ja 147° 30′ E |
| --- | --- |

—

tutkimusosuus A: alue, jota rajoittavat leveyspiirit 47° 15′ S ja 48° 15′ S ja pituuspiirit 146° 30′ E ja 147° 30′ E

| — | tutkimusosuus B: alue, jota rajoittavat leveyspiirit 47° 15′ S ja 48° 15′ S ja pituuspiirit 147° 30′ E ja 148° 30′ E |
| --- | --- |

—

tutkimusosuus B: alue, jota rajoittavat leveyspiirit 47° 15′ S ja 48° 15′ S ja pituuspiirit 147° 30′ E ja 148° 30′ E

| — | tutkimusosuus C: alue, jota rajoittavat leveyspiirit 47° 15′ S ja 48° 15′ S ja pituuspiirit 148° 30′ E ja 150° 00′ E |
| --- | --- |

—

tutkimusosuus C: alue, jota rajoittavat leveyspiirit 47° 15′ S ja 48° 15′ S ja pituuspiirit 148° 30′ E ja 150° 00′ E

| — | tutkimusosuus D: alue, jota rajoittavat leveyspiirit 48° 15′ S ja 49° 15′ S ja pituuspiirit 149° 00′ E ja 150° 00′ E |
| --- | --- |

—

tutkimusosuus D: alue, jota rajoittavat leveyspiirit 48° 15′ S ja 49° 15′ S ja pituuspiirit 149° 00′ E ja 150° 00′ E

| — | tutkimusosuus E: alue, jota rajoittavat leveyspiirit 48° 15′ S ja 49° 30′ S ja pituuspiirit 150° 00′ E ja 151° 00′ E. |
| --- | --- |

—

tutkimusosuus E: alue, jota rajoittavat leveyspiirit 48° 15′ S ja 49° 30′ S ja pituuspiirit 150° 00′ E ja 151° 00′ E.

(18)  Vaikuttamatta lisäkalastuslupiin, joita Norja myöntää Ruotsille vakiintuneen käytännön mukaisesti.

18

(19)  Nämä luvut sisältyvät kohdan ”Kaikki troolikalastus aluksilla, joiden suurin pituus on enintään 180 jalkaa, 12–21 meripeninkulman vyöhykkeellä Färsaarten perusviivoista” lukuihin.

19

(20)  Nämä luvut viittaavat alusten samanaikaiseen enimmäismäärään.

20

(21)  Nämä luvut sisältyvät ”troolikalastusta Färsaarten perusviivoista laskettavan 21 meripeninkulman vyöhykkeen ulkopuolella” koskeviin lukuihin.

21

(22)  Svalbardin alueella unionin käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien jakaminen ei vaikuta vuoden 1920 Pariisin sopimuksesta johtuviin oikeuksiin ja velvollisuuksiin.

22

(23)  Jaksoissa 1, 2 ja 3 olevia lukumääriä voidaan alentaa, jotta unionin kansainväliset velvoitteet täyttyvät.

23

(24)  Tämä luku voi nousta, jos kurenuotta-alus korvataan kymmenellä pitkäsiima-aluksella tässä liitteessä olevassa 4 kohdassa olevan taulukon A alaviitteen 4 tai 6 mukaisesti.

24

(25)  Tämän 4 jaksossa olevan taulukon A lukumääriä voidaan vielä korottaa, jos unionin kansainvälisiä velvoitteita noudatetaan.

25

(26)  Yksi keskikokoinen kurenuotta-alus voidaan korvata enintään kymmenellä pitkäsiima-aluksella tai yhdellä pienellä kurenuotta-aluksella ja enintään kolmella pitkäsiima-aluksella.

26

(27)  Yksi keskikokoinen kurenuotta-alus voidaan korvata enintään kymmenellä pitkäsiima-aluksella tai yhdellä pienikokoisella kurenuotta-aluksella ja kolmella muulla pienimuotoista kalastusta harjoittavalla aluksella.

27

(28)  Yksi keskikokoinen kurenuotta-alus voidaan korvata enintään kymmenellä pitkäsiima-aluksella.

28

(29)  Tätä alusta ei käytetä vuonna 2019.

29

(30)  Monitoimialukset, jotka käyttävät useita eri pyydyksiä.

30

(31)  Azorien ja Madeiran syrjäisimpien alueiden vapapyydysalukset.

31

(32)  Atlantilla toimivat siima-alukset.

32

(33)  Monitoimialukset, jotka käyttävät useita eri pyydyksiä (pitkäsiima, käsisiima, vedettävä siima).

33

(34)  Lukumäärää voidaan vielä korottaa, jos unionin kansainväliset velvoitteet täyttyvät.

34

(35)  Portugalin 500 tonnin kasvatuskapasiteetti katetaan unionin käyttämättömästä kapasiteetista taulukon A mukaisesti.

35

(36)  Tämän taulukon sisältöä voidaan vielä tarkistaa, jos unionin kansainväliset velvoitteet täyttyvät. Tarkistettu taulukko ei voi sisältää lukuja, jotka ovat asetuksessa 2018/120 säädettyjä lukuja alhaisempia.

36

(37)  Kalastuslupien myöntämiseksi on näytettävä toteen, että kalastuslupaa hakevan aluksen omistajan ja Ranskan Guayanan departementissa sijaitsevan jalostusyrityksen välillä on voimassa oleva sopimus ja että siihen kuuluu velvoite purkaa vähintään 75 prosenttia napsijasaaliista asianomaisesta aluksesta kyseiseen departementtiin jalostettavaksi kyseisen yrityksen laitoksessa. Ranskan viranomaisten on annettava hyväksyntänsä tällaiselle sopimukselle ja varmistettava, että se on yhdenmukainen sekä sopimuspuolena olevan jalostusyrityksen todellisen kapasiteetin että Guayanan talouden kehittämistavoitteiden kanssa. Kalastuslupahakemukseen on liitettävä jäljennös asianmukaisesti hyväksytystä sopimuksesta. Jos tällainen hyväksyntä evätään, Ranskan viranomaisten on annettava epääminen tiedoksi ja perusteltava se asianomaiselle osapuolelle ja komissiolle.

37

---

| 29.3.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 88/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 88/19

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/530,

annettu 27 päivänä maaliskuuta 2019,

kasvintuhoojia käsittelevien Euroopan unionin vertailulaboratorioiden nimeämisestä hyönteisiä ja punkkeja, ankeroisia, bakteereita, sieniä ja munasieniä sekä viruksia, viroideja ja fytoplasmoja varten

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta 15 päivänä maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (virallista valvontaa koskeva asetus) (1) ja erityisesti sen 93 artiklan 1 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2018/631 (2) perustettiin kasvintuhoojia käsittelevät Euroopan unionin vertailulaboratoriot, jäljempänä ’EU:n vertailulaboratoriot’, hyönteisiä ja punkkeja, ankeroisia, bakteereita, sieniä ja munasieniä sekä viruksia, viroideja ja fytoplasmoja varten. |
| --- | --- |

(1)

Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2018/631 (2) perustettiin kasvintuhoojia käsittelevät Euroopan unionin vertailulaboratoriot, jäljempänä ’EU:n vertailulaboratoriot’, hyönteisiä ja punkkeja, ankeroisia, bakteereita, sieniä ja munasieniä sekä viruksia, viroideja ja fytoplasmoja varten.

| (2) | Näiden EU:n vertailulaboratorioiden perustamisen jälkeen komissio toteutti julkisen valintaprosessin, jonka perusteella nimettäisiin EU:n vertailulaboratoriot hyönteisiä ja punkkeja, ankeroisia, bakteereita, sieniä ja munasieniä sekä viruksia, viroideja ja fytoplasmoja varten. |
| --- | --- |

(2)

Näiden EU:n vertailulaboratorioiden perustamisen jälkeen komissio toteutti julkisen valintaprosessin, jonka perusteella nimettäisiin EU:n vertailulaboratoriot hyönteisiä ja punkkeja, ankeroisia, bakteereita, sieniä ja munasieniä sekä viruksia, viroideja ja fytoplasmoja varten.

| (3) | Yhteenliittymä, jota johtaa French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES) ja johon kuuluu myös Austrian Agency for Health and Food Safety (AGES), jätti valintaprosessiin hakemuksen, joka koski nimeämistä kasvintuhoojia käsitteleväksi EU:n vertailulaboratorioksi hyönteisiä ja punkkeja varten. |
| --- | --- |

(3)

Yhteenliittymä, jota johtaa French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES) ja johon kuuluu myös Austrian Agency for Health and Food Safety (AGES), jätti valintaprosessiin hakemuksen, joka koski nimeämistä kasvintuhoojia käsitteleväksi EU:n vertailulaboratorioksi hyönteisiä ja punkkeja varten.

| (4) | Yhteenliittymä, jota johtaa French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES) ja johon kuuluu myös Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Belgia), jätti valintaprosessiin hakemuksen, joka koski nimeämistä kasvintuhoojia käsitteleväksi EU:n vertailulaboratorioksi ankeroisia varten. |
| --- | --- |

(4)

Yhteenliittymä, jota johtaa French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES) ja johon kuuluu myös Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Belgia), jätti valintaprosessiin hakemuksen, joka koski nimeämistä kasvintuhoojia käsitteleväksi EU:n vertailulaboratorioksi ankeroisia varten.

| (5) | Yhteenliittymä, jota johtaa Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health (NVWA-NRC) ja johon kuuluvat myös Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Belgia), Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Italia) ja National Institute of Biology (NIB, Slovenia), jätti valintaprosessiin hakemuksen, joka koski nimeämistä kasvintuhoojia käsitteleväksi EU:n vertailulaboratorioksi bakteereita varten. |
| --- | --- |

(5)

Yhteenliittymä, jota johtaa Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health (NVWA-NRC) ja johon kuuluvat myös Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Belgia), Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Italia) ja National Institute of Biology (NIB, Slovenia), jätti valintaprosessiin hakemuksen, joka koski nimeämistä kasvintuhoojia käsitteleväksi EU:n vertailulaboratorioksi bakteereita varten.

| (6) | French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES) jätti valintaprosessiin hakemuksen, joka koski nimeämistä kasvintuhoojia käsitteleväksi EU:n vertailulaboratorioksi sieniä ja munasieniä varten. |
| --- | --- |

(6)

French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES) jätti valintaprosessiin hakemuksen, joka koski nimeämistä kasvintuhoojia käsitteleväksi EU:n vertailulaboratorioksi sieniä ja munasieniä varten.

| (7) | Yhteenliittymä, jota johtaa Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health (NVWA-NRC) ja johon kuuluvat myös Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Italia) ja National Institute of Biology (NIB, Slovenia), jätti valintaprosessiin hakemuksen, joka koski nimeämistä kasvintuhoojia käsitteleväksi EU:n vertailulaboratorioksi viruksia, viroideja ja fytoplasmoja varten. |
| --- | --- |

(7)

Yhteenliittymä, jota johtaa Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health (NVWA-NRC) ja johon kuuluvat myös Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Italia) ja National Institute of Biology (NIB, Slovenia), jätti valintaprosessiin hakemuksen, joka koski nimeämistä kasvintuhoojia käsitteleväksi EU:n vertailulaboratorioksi viruksia, viroideja ja fytoplasmoja varten.

| (8) | Valintaprosessia varten nimitetty arviointi- ja valintalautakunta katsoi, että kaikki mainitut yhteenliittymät ja laboratoriot täyttävät asetuksen (EU) 2017/625 93 artiklan 3 kohdassa vahvistetut vaatimukset ja voisivat vastata mainitun asetuksen 94 artiklassa säädetyistä tehtävistä. |
| --- | --- |

(8)

Valintaprosessia varten nimitetty arviointi- ja valintalautakunta katsoi, että kaikki mainitut yhteenliittymät ja laboratoriot täyttävät asetuksen (EU) 2017/625 93 artiklan 3 kohdassa vahvistetut vaatimukset ja voisivat vastata mainitun asetuksen 94 artiklassa säädetyistä tehtävistä.

| (9) | Kyseiset neljä yhteenliittymää ja kyseinen laboratorio olisi sen vuoksi nimettävä kasvintuhoojia käsitteleviksi Euroopan unionin vertailulaboratorioiksi hyönteisiä ja punkkeja, ankeroisia, bakteereita, sieniä ja munasieniä sekä viruksia, viroideja ja fytoplasmoja varten. Niiden työohjelmat olisi vahvistettava niiden asiaan liittyvien työohjelmien tavoitteiden ja painotusalueiden mukaisesti, jotka komissio on hyväksynyt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 652/2014 (3) 36 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Kyseiset neljä yhteenliittymää ja kyseinen laboratorio olisi sen vuoksi nimettävä kasvintuhoojia käsitteleviksi Euroopan unionin vertailulaboratorioiksi hyönteisiä ja punkkeja, ankeroisia, bakteereita, sieniä ja munasieniä sekä viruksia, viroideja ja fytoplasmoja varten. Niiden työohjelmat olisi vahvistettava niiden asiaan liittyvien työohjelmien tavoitteiden ja painotusalueiden mukaisesti, jotka komissio on hyväksynyt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 652/2014 (3) 36 artiklan mukaisesti.

| (10) | EU:n vertailulaboratorioiden nimeämistä olisi asetuksen (EU) 2017/625 93 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti ja sen varmistamiseksi, että analyysi-, testaus- tai diagnosointimenetelmät, validoitujen menetelmien kehittäminen ja koordinoidun avun antaminen virallisille laboratorioille säilyvät asianmukaisella tasolla, tarkistettava säännöllisesti, |
| --- | --- |

(10)

EU:n vertailulaboratorioiden nimeämistä olisi asetuksen (EU) 2017/625 93 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti ja sen varmistamiseksi, että analyysi-, testaus- tai diagnosointimenetelmät, validoitujen menetelmien kehittäminen ja koordinoidun avun antaminen virallisille laboratorioille säilyvät asianmukaisella tasolla, tarkistettava säännöllisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kasvintuhoojia käsittelevä Euroopan unionin vertailulaboratorio hyönteisiä ja punkkeja varten

Nimetään seuraava yhteenliittymä kasvintuhoojia käsitteleväksi Euroopan unionin vertailulaboratorioksi, jonka alana ovat hyönteiset ja punkit ja joka vastaa komission ja jäsenvaltioiden horisontaalisten toimien tukemisesta kasvien terveyden alalla:

| | Yhteenliittymä, jota johtaa French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES, Plant Health Laboratory, Entomology and Invasive Plants Unit, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez cedex, Ranska)
  ja johon kuuluu myös
  Austrian Agency for Health and Food Safety (AGES, Institute for Sustainable Plant Production, Spargelfeldstraße 191, 1220 Wien, Itävalta). |
| --- | --- |

Yhteenliittymä, jota johtaa French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES, Plant Health Laboratory, Entomology and Invasive Plants Unit, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez cedex, Ranska)

ja johon kuuluu myös

Austrian Agency for Health and Food Safety (AGES, Institute for Sustainable Plant Production, Spargelfeldstraße 191, 1220 Wien, Itävalta).

2 artikla

Kasvintuhoojia käsittelevä Euroopan unionin vertailulaboratorio ankeroisia varten

Nimetään seuraava yhteenliittymä kasvintuhoojia käsitteleväksi Euroopan unionin vertailulaboratorioksi, jonka alana ovat ankeroiset ja joka vastaa komission ja jäsenvaltioiden horisontaalisten toimien tukemisesta kasvien terveyden alalla:

| | Yhteenliittymä, jota johtaa French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES, Plant Health Laboratory, Nematology Unit, Domaine de la Motte au Vicomte – BP 35327, 35653 Le Rheu, Ranska)
  ja johon kuuluu myös
  Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Plant Sciences, Nematology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgia). |
| --- | --- |

Yhteenliittymä, jota johtaa French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES, Plant Health Laboratory, Nematology Unit, Domaine de la Motte au Vicomte – BP 35327, 35653 Le Rheu, Ranska)

ja johon kuuluu myös

Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Plant Sciences, Nematology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgia).

3 artikla

Kasvintuhoojia käsittelevä Euroopan unionin vertailulaboratorio bakteereita varten

Nimetään seuraava yhteenliittymä kasvintuhoojia käsitteleväksi Euroopan unionin vertailulaboratorioksi, jonka alana ovat bakteerit ja joka vastaa komission ja jäsenvaltioiden horisontaalisten toimien tukemisesta kasvien terveyden alalla:

Yhteenliittymä, jota johtaa Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health (NVWA-NRC, Bacteriology group, Geertjesweg, 15, 6706 EA Wageningen, Alankomaat)

| | ja johon kuuluvat myös






  — | Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Plant Sciences, Bacteriology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgia), |
| --- | --- | --- |

ja johon kuuluvat myös

—

Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Plant Sciences, Bacteriology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgia),

| — | Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Bacteriology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Rooma, Italia), |
| --- | --- |

—

Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Bacteriology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Rooma, Italia),

| — | National Institute of Biology (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Bacteriology and Metrology Unit, Laboratory for diagnostics of bacteria, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenia). |
| --- | --- |

—

National Institute of Biology (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Bacteriology and Metrology Unit, Laboratory for diagnostics of bacteria, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenia).

4 artikla

Kasvintuhoojia käsittelevä Euroopan unionin vertailulaboratorio sieniä ja munasieniä varten

Nimetään seuraava laboratorio kasvintuhoojia käsitteleväksi Euroopan unionin vertailulaboratorioksi, jonka alana ovat sienet ja munasienet ja joka vastaa komission ja jäsenvaltioiden horisontaalisten toimien tukemisesta kasvien terveyden alalla:

| | French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES, Plant Health Laboratory, Mycology Unit, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville, France). |
| --- | --- |

French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES, Plant Health Laboratory, Mycology Unit, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville, France).

5 artikla

Kasvintuhoojia käsittelevä Euroopan unionin vertailulaboratorio viruksia, viroideja ja fytoplasmoja varten

Nimetään seuraava yhteenliittymä kasvintuhoojia käsitteleväksi Euroopan unionin vertailulaboratorioksi, jonka alana ovat virukset, viroidit ja fytoplasmat ja joka vastaa komission ja jäsenvaltioiden horisontaalisten toimien tukemisesta kasvien terveyden alalla:

Yhteenliittymä, jota johtaa Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority National Reference Centre Plant Health (NVWA-NRC, Virology group, Geertjesweg, 15, 6706 EA Wageningen, Alankomaat)

| | ja johon kuuluvat myös






  — | Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Virology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Rooma, Italia), |
| --- | --- | --- |

ja johon kuuluvat myös

—

Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Virology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Rooma, Italia),

| — | National Institute of Biology (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Microbiology Unit, Laboratory for diagnostics of viruses, viroids and phytoplasmas, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenia). |
| --- | --- |

—

National Institute of Biology (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Microbiology Unit, Laboratory for diagnostics of viruses, viroids and phytoplasmas, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenia).

6 artikla

Nimeämisen tarkistaminen

Nimeämistä Euroopan unionin vertailulaboratorioksi tarkistetaan säännöllisesti.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä maaliskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2018/631, annettu 7 päivänä helmikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 täydentämisestä perustamalla Euroopan unionin vertailulaboratorioita kasvintuhoojia varten (EUVL L 105, 25.4.2018, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 652/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, elintarvikeketjuun, eläinten terveyteen ja eläinten hyvinvointiin, kasvien terveyteen ja kasvien lisäysaineistoon liittyvien menojen hallinnointia koskevista säännöksistä, neuvoston direktiivien 98/56/EY, 2000/29/EY ja 2008/90/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 178/2002, (EY) N:o 882/2004, (EY) N:o 396/2005, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/128/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 muuttamisesta sekä neuvoston päätösten 66/399/ETY, 76/894/ETY ja 2009/470/EY kumoamisesta (EUVL L 189, 27.6.2014, s. 1).

3

---

| 29.3.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 88/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 88/23

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/531,

annettu 27 päivänä maaliskuuta 2019,

asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin edustavien hintojen vahvistamisen osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 183 artiklan b alakohdan,

ottaa huomioon tiettyihin maataloustuotteiden jalostuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 1216/2009 ja (EY) N:o 614/2009 kumoamisesta 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2014 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan 6 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (3) vahvistetaan siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä edustavat hinnat. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (3) vahvistetaan siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä edustavat hinnat.

| (2) | Siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden ja muna-albumiinin edustavien hintojen määrittämisen perustana olevien tietojen säännöllinen seuranta osoittaa, että on aiheellista muuttaa tiettyjen tuotteiden edustavat tuontihinnat ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan. |
| --- | --- |

(2)

Siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden ja muna-albumiinin edustavien hintojen määrittämisen perustana olevien tietojen säännöllinen seuranta osoittaa, että on aiheellista muuttaa tiettyjen tuotteiden edustavat tuontihinnat ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1484/95 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1484/95 olisi muutettava.

| (4) | Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, |
| --- | --- |

(4)

Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1484/95 liite I tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä maaliskuuta 2019.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Pääjohtaja

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1484/95, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1995, siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edustavien hintojen vahvistamisesta sekä asetuksen N:o 163/67/ETY kumoamisesta (EYVL L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

LIITE

”LIITE I

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Edustava hinta
  (euroa/100 kg) | 3 artiklassa tarkoitettu vakuus
  (euroa/100 kg) | Alkuperä (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Lajin Gallus domesticus siipikarjanruhot (ns. 65-prosenttista), jäädytetyt | 129,7 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Luuttomat palat, lajin Gallus domesticus siipikarjaa, jäädytetyt | 239,1 | 18 | AR |
| 215,1 | 26 | BR |
| 240,6 | 18 | TH |
| 1602 32 11 | Kypsentämättömät valmisteet, lajin Gallus domesticus siipikarjaa | 289,6 | 0 | BR |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Edustava hinta

(euroa/100 kg)

3 artiklassa tarkoitettu vakuus

(euroa/100 kg)

Alkuperä (1)

0207 12 90

Lajin Gallus domesticus siipikarjanruhot (ns. 65-prosenttista), jäädytetyt

129,7

0

AR

0207 14 10

Luuttomat palat, lajin Gallus domesticus siipikarjaa, jäädytetyt

239,1

18

AR

215,1

26

BR

240,6

18

TH

1602 32 11

Kypsentämättömät valmisteet, lajin Gallus domesticus siipikarjaa

289,6

0

BR

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö.

1

---

| 29.3.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 88/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 88/25

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/532,

annettu 28 päivänä maaliskuuta 2019,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2378 muuttamisesta raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevassa pakollisessa automaattisessa tietojenvaihdossa käytettävien vakiolomakkeiden osalta, mukaan lukien kielijärjestelyt

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla ja direktiivin 77/799/ETY kumoamisesta 15 päivänä helmikuuta 2011 annetun neuvoston direktiivin 2011/16/EU (1) ja erityisesti sen 20 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 2011/16/EU, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä (EU) 2018/822 (2), säädetään raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevasta pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta. Kyseisessä tietojenvaihdossa olisi käytettävä vakiomuotoista lomaketta, mukaan lukien kielijärjestelyt. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 2011/16/EU, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä (EU) 2018/822 (2), säädetään raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevasta pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta. Kyseisessä tietojenvaihdossa olisi käytettävä vakiomuotoista lomaketta, mukaan lukien kielijärjestelyt.

| (2) | Sen vuoksi komission täytäntöönpanoasetusta (EU) 2015/2378 (3) olisi muutettava, jotta tällainen vakiolomake voitaisiin vahvistaa. |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi komission täytäntöönpanoasetusta (EU) 2015/2378 (3) olisi muutettava, jotta tällainen vakiolomake voitaisiin vahvistaa.

| (3) | Direktiivin 2011/16/EU 20 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, että vakiolomakkeessa ei saa olla enempää tietojenvaihdon osia kuin mitä direktiivin 2011/16/EU 8 ab artiklan 14 kohdassa luetellaan eikä muita asiaankuuluvia aloja, jotka liittyvät 8 ab artiklan mukaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta tarvittaviin osiin. Raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevan pakollisen automaattisen tietojenvaihdon tehokkuuden varmistamiseksi erityisesti silloin, kun tiedot toimittaa todennäköisesti useampi kuin yksi välittäjä tai asiaankuuluva verovelvollinen, on välttämätöntä lisätä vakiolomakkeeseen kenttä, jossa on raportoitavan rajatylittävän järjestelyn viitenumero. Jos useampi kuin yksi välittäjä tai asiaankuuluva verovelvollinen on velvollinen toimittamaan tiedot, kaikessa samaa järjestelyä koskevassa tietojenvaihdossa olisi käytettävä yhtä ainoaa viitenumeroa, jotta nämä tietojenvaihdot voidaan yhdistää keskusrekisterissä yhteen järjestelyyn. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 2011/16/EU 20 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, että vakiolomakkeessa ei saa olla enempää tietojenvaihdon osia kuin mitä direktiivin 2011/16/EU 8 ab artiklan 14 kohdassa luetellaan eikä muita asiaankuuluvia aloja, jotka liittyvät 8 ab artiklan mukaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta tarvittaviin osiin. Raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevan pakollisen automaattisen tietojenvaihdon tehokkuuden varmistamiseksi erityisesti silloin, kun tiedot toimittaa todennäköisesti useampi kuin yksi välittäjä tai asiaankuuluva verovelvollinen, on välttämätöntä lisätä vakiolomakkeeseen kenttä, jossa on raportoitavan rajatylittävän järjestelyn viitenumero. Jos useampi kuin yksi välittäjä tai asiaankuuluva verovelvollinen on velvollinen toimittamaan tiedot, kaikessa samaa järjestelyä koskevassa tietojenvaihdossa olisi käytettävä yhtä ainoaa viitenumeroa, jotta nämä tietojenvaihdot voidaan yhdistää keskusrekisterissä yhteen järjestelyyn.

| (4) | Johdonmukaisuuden ja oikeusvarmuuden vuoksi tämän asetuksen soveltamispäivä olisi yhdenmukaistettava direktiivin (EU) 2018/822 2 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa säädetyn soveltamispäivän kanssa. |
| --- | --- |

(4)

Johdonmukaisuuden ja oikeusvarmuuden vuoksi tämän asetuksen soveltamispäivä olisi yhdenmukaistettava direktiivin (EU) 2018/822 2 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa säädetyn soveltamispäivän kanssa.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat hallinnollista veroyhteistyötä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat hallinnollista veroyhteistyötä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2378 seuraavasti:

| 1) | lisätään 2 e artikla seuraavasti:

  ”2 e artikla
  Raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevassa pakollisessa automaattisessa tietojenvaihdossa käytettävät vakiolomakkeet, mukaan lukien kielijärjestelyt

  1.   Käytettävissä lomakkeissa ilmaisuilla ”osa” ja ”kenttä” tarkoitetaan lomakkeen kohtaa, johon direktiivin 2011/16/EU nojalla vaihdettavat tiedot voidaan merkitä.


  2.   Direktiivin 2011/16/EU 8 ab artiklan mukaisessa raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevassa pakollisessa automaattisessa tietojenvaihdossa käytettävän lomakkeen on oltava tämän asetuksen liitteen XIII mukainen.


  3.   Direktiivin 2011/16/EU 20 artiklan 5 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettujen keskeisten osien on oltava mainitun direktiivin 8 ab artiklan 14 kohdan b, c ja e alakohdassa lueteltuja osia, ja näiden keskeisten osien kielijärjestelyjen on oltava samat kuin tämän asetuksen 2 a artiklan 3 kohdassa säädetyt järjestelyt.”; |
| --- | --- |

1)

lisätään 2 e artikla seuraavasti:

”2 e artikla

Raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevassa pakollisessa automaattisessa tietojenvaihdossa käytettävät vakiolomakkeet, mukaan lukien kielijärjestelyt

1.   Käytettävissä lomakkeissa ilmaisuilla ”osa” ja ”kenttä” tarkoitetaan lomakkeen kohtaa, johon direktiivin 2011/16/EU nojalla vaihdettavat tiedot voidaan merkitä.

2.   Direktiivin 2011/16/EU 8 ab artiklan mukaisessa raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevassa pakollisessa automaattisessa tietojenvaihdossa käytettävän lomakkeen on oltava tämän asetuksen liitteen XIII mukainen.

3.   Direktiivin 2011/16/EU 20 artiklan 5 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettujen keskeisten osien on oltava mainitun direktiivin 8 ab artiklan 14 kohdan b, c ja e alakohdassa lueteltuja osia, ja näiden keskeisten osien kielijärjestelyjen on oltava samat kuin tämän asetuksen 2 a artiklan 3 kohdassa säädetyt järjestelyt.”;

| 2) | lisätään tämän asetuksen liite liitteeksi XIII. |
| --- | --- |

2)

lisätään tämän asetuksen liite liitteeksi XIII.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2020.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä maaliskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 64, 11.3.2011, s. 1.

1

(2)  Neuvoston direktiivi (EU) 2018/822, annettu 25 päivänä toukokuuta 2018, direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevasta pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla (EUVL L 139, 5.6.2018, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2378, annettu 15 päivänä joulukuuta 2015, hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla annetun neuvoston direktiivin 2011/16/EU tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1156/2012 kumoamisesta (EUVL L 332, 18.12.2015, s. 19).

3

---

LIITE

”LIITE XIII

2 e artiklassa tarkoitettu lomake

Direktiivin 2011/16/EU 8 ab artiklan mukaisessa raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevassa pakollisessa automaattisessa tietojenvaihdossa käytettävä lomake sisältää direktiivin 8 ab artiklan 14 kohdassa lueteltujen osien lisäksi seuraavan kentän:

| a) | Raportoitavien rajatylittävien järjestelyjen viitenumero. |
| --- | --- |

a)

Raportoitavien rajatylittävien järjestelyjen viitenumero.

---

| 29.3.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 88/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 88/28

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/533,

annettu 28 päivänä maaliskuuta 2019,

unionin yhteensovitetusta monivuotisesta valvontaohjelmasta vuosiksi 2020, 2021 ja 2022 kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kuluttajien kyseisille torjunta-ainejäämille altistumisen arvioimiseksi

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta 23 päivänä helmikuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (1) ja erityisesti sen 29 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 1213/2008 (2) perustettiin ensimmäinen yhteensovitettu monivuotinen yhteisön valvontaohjelma, joka kattoi vuodet 2009, 2010 ja 2011. Ohjelmaa jatkettiin peräkkäisten komission asetusten nojalla. Viimeisin niistä oli komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/555 (3). |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 1213/2008 (2) perustettiin ensimmäinen yhteensovitettu monivuotinen yhteisön valvontaohjelma, joka kattoi vuodet 2009, 2010 ja 2011. Ohjelmaa jatkettiin peräkkäisten komission asetusten nojalla. Viimeisin niistä oli komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/555 (3).

| (2) | Ruokavalion perusta unionissa koostuu 30–40 elintarvikkeesta. Koska torjunta-aineiden käytössä ilmenee kolmen vuoden ajanjakson aikana merkittäviä muutoksia, torjunta-aineita olisi seurattava kyseisissä elintarvikkeissa kolmen vuoden jaksoissa, jotta voidaan arvioida kuluttajien altistumista ja unionin lainsäädännön soveltamista. |
| --- | --- |

(2)

Ruokavalion perusta unionissa koostuu 30–40 elintarvikkeesta. Koska torjunta-aineiden käytössä ilmenee kolmen vuoden ajanjakson aikana merkittäviä muutoksia, torjunta-aineita olisi seurattava kyseisissä elintarvikkeissa kolmen vuoden jaksoissa, jotta voidaan arvioida kuluttajien altistumista ja unionin lainsäädännön soveltamista.

| (3) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, toimitti tieteellisen raportin torjunta-aineiden seurantaohjelman suunnittelun arvioinnista. Se päätteli, että jäämien enimmäismäärän ylittyminen yli yhdellä prosentilla voitaisiin arvioida 0,75 prosentin virhemarginaalilla valitsemalla 683 näyteyksikköä vähintään 32:sta eri elintarvikkeesta (4). Näytteiden keruu olisi suhteutettava jäsenvaltioiden kesken väestön määrän mukaisesti siten, että vuosittain otetaan tuotetta kohden vähintään 12 näytettä. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, toimitti tieteellisen raportin torjunta-aineiden seurantaohjelman suunnittelun arvioinnista. Se päätteli, että jäämien enimmäismäärän ylittyminen yli yhdellä prosentilla voitaisiin arvioida 0,75 prosentin virhemarginaalilla valitsemalla 683 näyteyksikköä vähintään 32:sta eri elintarvikkeesta (4). Näytteiden keruu olisi suhteutettava jäsenvaltioiden kesken väestön määrän mukaisesti siten, että vuosittain otetaan tuotetta kohden vähintään 12 näytettä.

| (4) | Edellisistä unionin virallisista valvontaohjelmista saadut analyysitulokset on otettu huomioon sen varmistamiseksi, että valvontaohjelmaan sisältyvät torjunta-aineet vastaisivat käytössä olevia torjunta-aineita. |
| --- | --- |

(4)

Edellisistä unionin virallisista valvontaohjelmista saadut analyysitulokset on otettu huomioon sen varmistamiseksi, että valvontaohjelmaan sisältyvät torjunta-aineet vastaisivat käytössä olevia torjunta-aineita.

| (5) | Komission verkkosivustolla on julkaistu elintarvikkeiden ja rehujen torjunta-ainejäämien määrityksessä käytettäviä analyyttisiä laadunvalvonta- ja validointimenettelyjä koskevat ohjeet (5) (Analytical quality control and validation procedures for pesticide residues analysis in food and feed). |
| --- | --- |

(5)

Komission verkkosivustolla on julkaistu elintarvikkeiden ja rehujen torjunta-ainejäämien määrityksessä käytettäviä analyyttisiä laadunvalvonta- ja validointimenettelyjä koskevat ohjeet (5) (Analytical quality control and validation procedures for pesticide residues analysis in food and feed).

| (6) | Jos torjunta-aineen jäämän määritelmään sisältyy muita tehoaineita, metaboliitteja ja/tai hajoamis- tai reaktiotuotteita, kyseiset yhdisteet olisi ilmoitettava erikseen, mikäli ne mitataan erikseen (6). |
| --- | --- |

(6)

Jos torjunta-aineen jäämän määritelmään sisältyy muita tehoaineita, metaboliitteja ja/tai hajoamis- tai reaktiotuotteita, kyseiset yhdisteet olisi ilmoitettava erikseen, mikäli ne mitataan erikseen (6).

| (7) | Jäsenvaltiot, komissio ja elintarviketurvallisuusviranomainen ovat sopineet täytäntöönpanotoimenpiteistä, joita sovelletaan jäsenvaltioiden toimittaessa tietoja. Ne ovat esimerkiksi sopineet torjunta-ainejäämien analyysitulosten ilmoittamiseen käytettävästä näytteen standardikuvauksesta (Standard Sample Description, SSD). |
| --- | --- |

(7)

Jäsenvaltiot, komissio ja elintarviketurvallisuusviranomainen ovat sopineet täytäntöönpanotoimenpiteistä, joita sovelletaan jäsenvaltioiden toimittaessa tietoja. Ne ovat esimerkiksi sopineet torjunta-ainejäämien analyysitulosten ilmoittamiseen käytettävästä näytteen standardikuvauksesta (Standard Sample Description, SSD).

| (8) | Näytteenottomenettelyjen osalta olisi sovellettava komission direktiiviä 2002/63/EY (7), johon on sisällytetty Codex Alimentarius -komission suosittelemat näytteenottomenetelmät ja -menettelyt. |
| --- | --- |

(8)

Näytteenottomenettelyjen osalta olisi sovellettava komission direktiiviä 2002/63/EY (7), johon on sisällytetty Codex Alimentarius -komission suosittelemat näytteenottomenetelmät ja -menettelyt.

| (9) | On tarpeen arvioida, noudatetaanko imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuille elintarvikkeille komission direktiivin 2006/141/EY (8) 10 artiklassa sekä komission direktiivin 2006/125/EY (9) 7 artiklassa asetettuja jäämien enimmäismääriä, ottaen huomioon ainoastaan asetuksessa (EY) N:o 396/2005 vahvistetut jäämien määritelmät. |
| --- | --- |

(9)

On tarpeen arvioida, noudatetaanko imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuille elintarvikkeille komission direktiivin 2006/141/EY (8) 10 artiklassa sekä komission direktiivin 2006/125/EY (9) 7 artiklassa asetettuja jäämien enimmäismääriä, ottaen huomioon ainoastaan asetuksessa (EY) N:o 396/2005 vahvistetut jäämien määritelmät.

| (10) | Yhden jäämän menetelmien osalta jäsenvaltiot voivat täyttää analysointivelvoitteensa kääntymällä sellaisten virallisten laboratorioiden puoleen, joilla on jo käytössä vaadittavat validoidut menetelmät. |
| --- | --- |

(10)

Yhden jäämän menetelmien osalta jäsenvaltiot voivat täyttää analysointivelvoitteensa kääntymällä sellaisten virallisten laboratorioiden puoleen, joilla on jo käytössä vaadittavat validoidut menetelmät.

| (11) | Jäsenvaltioiden olisi toimitettava vuosittain viimeistään 31 päivänä elokuuta edellistä kalenterivuotta koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltioiden olisi toimitettava vuosittain viimeistään 31 päivänä elokuuta edellistä kalenterivuotta koskevat tiedot.

| (12) | Oikeusvarmuuden vuoksi täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/555 olisi kumottava peräkkäisten monivuotisten ohjelmien päällekkäisyydestä mahdollisesti johtuvien sekaannusten välttämiseksi. Sitä olisi kuitenkin sovellettava vielä vuonna 2019 testattaviin näytteisiin. |
| --- | --- |

(12)

Oikeusvarmuuden vuoksi täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/555 olisi kumottava peräkkäisten monivuotisten ohjelmien päällekkäisyydestä mahdollisesti johtuvien sekaannusten välttämiseksi. Sitä olisi kuitenkin sovellettava vielä vuonna 2019 testattaviin näytteisiin.

| (13) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Jäsenvaltioiden on vuosina 2020, 2021 ja 2022 otettava näytteitä ja analysoitava ne liitteessä I esitettyjen torjunta-ainejäämien ja tuotteiden yhdistelmien osalta.

Kustakin tuotteesta, mukaan lukien imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut ruoat ja luonnonmukaisesti tuotetut tuotteet, on otettava liitteessä II vahvistettu määrä näytteitä.

2 artikla

1.   Erä, josta näyte otetaan, on valittava satunnaisesti.

Näytteenottomenettelyn, mukaan lukien yksikköjen lukumäärä, on oltava direktiivin 2002/63/EY mukainen.

2.   Kaikki näytteet, mukaan lukien näytteet imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuista ruoista ja luonnonmukaisesti tuotetuista tuotteista, on analysoitava liitteessä I vahvistettujen torjunta-aineiden osalta asetuksessa (EY) N:o 396/2005 vahvistettujen jäämien määritelmien mukaisesti.

3.   Imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuista ruoista otetut näytteet on arvioitava sellaisenaan nautittavaksi tarkoitetuista tai valmistajan ohjeiden mukaisesti ennastetuista tuotteista ottaen huomioon direktiiveissä 2006/125/EY ja 2006/141/EY vahvistetut jäämien enimmäismäärät. Jos tällaisia elintarvikkeita voidaan nauttia sekä sellaisina kuin ne myydään että ennastettuina, tulokset on ilmoitettava ennastamattomista tuotteista sellaisina kuin ne myydään.

3 artikla

Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosina 2020, 2021 ja 2022 testattujen näytteiden analyysitulokset vuosittain viimeistään 31 päivänä elokuuta 2021, 2022 ja 2023. Tulokset on toimitettava elintarviketurvallisuusviranomaisen vahvistamassa sähköisessä raportointimuodossa.

Jos torjunta-aineen jäämän määritelmään sisältyy useampi kuin yksi yhdiste (tehoaine ja/tai metaboliitti tai hajoamis- tai reaktiotuote), jäsenvaltioiden on ilmoitettava analyysitulokset jäämän täydellisen määritelmän mukaisesti. Lisäksi kaikkia jäämän määritelmään kuuluvia analyytteja koskevat tulokset on ilmoitettava erikseen, mikäli ne mitataan erikseen.

4 artikla

Kumotaan täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/555.

Sitä sovelletaan kuitenkin vielä vuonna 2019 testattaviin näytteisiin 1 päivään syyskuuta 2020 asti.

5 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä maaliskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1213/2008, annettu 5 päivänä joulukuuta 2008, yhteensovitetusta monivuotisesta yhteisön valvontaohjelmasta vuosiksi 2009, 2010 ja 2011 kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kuluttajien kyseisille torjunta-ainejäämille altistumisen arvioimiseksi (EUVL L 328, 6.12.2008, s. 9).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/555, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2018, unionin yhteensovitetusta monivuotisesta valvontaohjelmasta vuosiksi 2019, 2020 ja 2021 kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kuluttajien kyseisille torjunta-ainejäämille altistumisen arvioimiseksi (EUVL L 92, 10.4.2018, s. 6).

3

(4)  European Food Safety Authority; pesticide monitoring program: design assessment. EFSA Journal 2015;13(2):4005.

4

(5)  Asiakirja SANTE/11813/2017. https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_mrl_guidelines_wrkdoc_2017-11813.pdf, viimeisin versio.

5

(6)  SANCO/12574/2014, Working Document on the summing up of LOQs in case of complex residue definitions.

6

(7)  Komission direktiivi 2002/63/EY, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2002, yhteisön näytteenottomenettelyistä kasvi- ja eläinperäisten tuotteiden torjunta-ainejäämien virallisessa tarkastuksessa ja direktiivin 79/700/ETY kumoamisesta (EYVL L 187, 16.7.2002, s. 30).

7

(8)  Komission direktiivi 2006/141/EY, annettu 22 päivänä joulukuuta 2006, äidinmaidonkorvikkeista ja vieroitusvalmisteista ja direktiivin 1999/21/EY muuttamisesta (EUVL L 401, 30.12.2006, s. 1).

8

(9)  Komission direktiivi 2006/125/EY, annettu 5 päivänä joulukuuta 2006, imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuista viljapohjaisista valmisruoista ja muista lastenruoista (EUVL L 339, 6.12.2006, s. 16).

9

---

LIITE I

A osa: Kasviperäiset tuotteet
   (1)
  , joista on otettava näytteet vuosina 2020, 2021 ja 2022

| 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) |
| Appelsiinit (2) | Viinirypäleet (syötäviksi tarkoitetut) (2) | Omenat (2) |
| Päärynät (2) | Banaanit (2) | Mansikat (2) |
| Kiivit (2) | Greipit (2) | Persikat (nektariinit ja niiden kaltaiset hybridit mukaan luettuina) (2) |
| Kukkakaali (2) | Munakoisot (2) | Viinirypäleistä valmistettu viini (punainen tai valkoinen). (Jos erityistä viinin jalostuskerrointa ei ole käytettävissä, jäsenvaltioita pyydetään ilmoittamaan kansallisessa tiivistelmäraportissa käytetyt viinin jalostuskertoimet.) |
| Sipulit (2) | Parsakaali (2) | Lehtisalaatti (2) |
| Porkkanat (2) | Melonit (2) | Keräkaali (2) |
| Perunat (2) | Viljellyt sienet (2) | Tomaatit (2) |
| Pavut (kuivatut) (2) | Paprikat (2) | Pinaatti (2) |
| Rukiinjyvät (3) | Vehnänjyvät (3) | Kauranjyvät (3)
   (4) |
| Ruskea riisi (esikuorittu riisi), määritellään raakariisiksi, josta on poistettu kuoret (5). | Neitsytoliiviöljy (Jos erityistä öljyn jalostuskerrointa ei ole käytettävissä, jäsenvaltioita pyydetään ilmoittamaan kansallisessa tiivistelmäraportissa käytetyt jalostuskertoimet.) | Ohranjyvät (3)
   (6) |

2020

2021

2022

(a)

(b)

(c)

Appelsiinit (2)

Viinirypäleet (syötäviksi tarkoitetut) (2)

Omenat (2)

Päärynät (2)

Banaanit (2)

Mansikat (2)

Kiivit (2)

Greipit (2)

Persikat (nektariinit ja niiden kaltaiset hybridit mukaan luettuina) (2)

Kukkakaali (2)

Munakoisot (2)

Viinirypäleistä valmistettu viini (punainen tai valkoinen). (Jos erityistä viinin jalostuskerrointa ei ole käytettävissä, jäsenvaltioita pyydetään ilmoittamaan kansallisessa tiivistelmäraportissa käytetyt viinin jalostuskertoimet.)

Sipulit (2)

Parsakaali (2)

Lehtisalaatti (2)

Porkkanat (2)

Melonit (2)

Keräkaali (2)

Perunat (2)

Viljellyt sienet (2)

Tomaatit (2)

Pavut (kuivatut) (2)

Paprikat (2)

Pinaatti (2)

Rukiinjyvät (3)

Vehnänjyvät (3)

Kauranjyvät (3)
   (4)

Ruskea riisi (esikuorittu riisi), määritellään raakariisiksi, josta on poistettu kuoret (5).

Neitsytoliiviöljy (Jos erityistä öljyn jalostuskerrointa ei ole käytettävissä, jäsenvaltioita pyydetään ilmoittamaan kansallisessa tiivistelmäraportissa käytetyt jalostuskertoimet.)

Ohranjyvät (3)
   (6)

B osa: Eläinperäiset tuotteet (1), joista on otettava näytteet vuosina 2020, 2021 ja 2022

| 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| (f) | (d) | (e) |
| Siipikarjan rasva (2) (7) | Nautaeläinten rasva (2) (7) | Lehmänmaito (8) |
| Nautaeläinten maksa (2) | Kananmunat (2) (9) | Sian rasva (2) (7) |

2020

2021

2022

(f)

(d)

(e)

Siipikarjan rasva (2) (7)

Nautaeläinten rasva (2) (7)

Lehmänmaito (8)

Nautaeläinten maksa (2)

Kananmunat (2) (9)

Sian rasva (2) (7)

C osa: Kasviperäisissä tuotteissa tai niiden pinnalla valvottavat torjunta-aineen ja tuotteen yhdistelmät

| | 2020 | 2021 | 2022 | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,4-D | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan vain appelsiineista, kukkakaalista, ruskeasta riisistä ja kuivatuista pavuista vuonna 2020; greipeistä, syötäväksi tarkoitetuista viinirypäleistä, munakoisoista ja parsakaalista vuonna 2021; lehtisalaatista, pinaatista ja tomaateista vuonna 2022. |
| 2-fenyylifenoli | (a) | (b) | (c) | |
| Abamektiini | (a) | (b) | (c) | |
| Asefaatti | (a) | (b) | (c) | |
| Asetamipridi | (a) | (b) | (c) | |
| Akrinatriini | (a) | (b) | (c) | |
| Aldikarbi | (a) | (b) | (c) | |
| Aldriini ja dieldriini | (a) | (b) | (c) | |
| Ametoktradiini | (a) | (b) | (c) | |
| Atsinfossimetyyli | (a) | (b) | (c) | |
| Atsoksistrobiini | (a) | (b) | (c) | |
| Bifentriini | (a) | (b) | (c) | |
| Bifenyyli | (a) | (b) | (c) | |
| Bitertanoli | (a) | (b) | (c) | |
| Boskalidi | (a) | (b) | (c) | |
| Bromidi-ioni | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan vain ruskeasta riisistä vuonna 2020; paprikoista vuonna 2021; lehtisalaatista ja tomaateista vuonna 2022. |
| Bromopropylaatti | (a) | (b) | (c) | |
| Bupirimaatti | (a) | (b) | (c) | |
| Buprofetsiini | (a) | (b) | (c) | |
| Kaptaani | (a) | (b) | (c) | |
| Karbaryyli | (a) | (b) | (c) | |
| Karbendatsiimi ja benomyyli | (a) | (b) | (c) | |
| Karbofuraani | (a) | (b) | (c) | |
| Kloroantraniiliproli | (a) | (b) | (c) | |
| Klorfenapyri | (a) | (b) | (c) | |
| Klormekvatti | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan vain porkkanoista, päärynöistä, rukiista ja ruskeasta riisistä vuonna 2020; munakoisoista, syötäviksi tarkoitetuista viinirypäleistä, viljellyistä sienistä ja vehnästä vuonna 2021; tomaateista ja kaurasta vuonna 2022. |
| Klorotaloniili | (a) | (b) | (c) | |
| Klorprofaami | (a) | (b) | (c) | |
| Klorpyrifossi | (a) | (b) | (c) | |
| Klorpyrifossimetyyli | (a) | (b) | (c) | |
| Klofentetsiini | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan kaikista luetelluista elintarvikkeista viljoja lukuun ottamatta. |
| Klotianidiini | (a) | (b) | (c) | |
| Syatsofamidi | (a) | (b) | (c) | |
| Syflufenamidi | (a) | (b) | (c) | |
| Syflutriini | (a) | (b) | (c) | |
| Symoksaniili | (a) | (b) | (c) | |
| Sypermetriini | (a) | (b) | (c) | |
| Syprokonatsoli | (a) | (b) | (c) | |
| Syprodiniili | (a) | (b) | (c) | |
| Syromatsiini | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan vain perunoista, sipuleista ja porkkanoista vuonna 2020; munakoisoista, paprikoista, meloneista ja viljellyistä sienistä vuonna 2021; lehtisalaatista ja tomaateista vuonna 2022. |
| Deltametriini | (a) | (b) | (c) | |
| Diatsinoni | (a) | (b) | (c) | |
| Diklorvossi | (a) | (b) | (c) | |
| Dikloraani | (a) | (b) | (c) | |
| Dikofoli | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan kaikista luetelluista elintarvikkeista viljoja lukuun ottamatta. |
| Dietofenkarbi | (a) | (b) | (c) | |
| Difenokonatsoli | (a) | (b) | (c) | |
| Diflubentsuroni | (a) | (b) | (c) | |
| Dimetoaatti | (a) | (b) | (c) | |
| Dimetomorfi | (a) | (b) | (c) | |
| Dinikonatsoli | (a) | (b) | (c) | |
| Difenyyliamiini | (a) | (b) | (c) | |
| Ditianoni | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan vain päärynöistä ja ruskeasta riisistä vuonna 2020; syötäväksi tarkoitetuista viinirypäleistä vuonna 2021; omenoista ja persikoista vuonna 2022. |
| Ditiokarbamaatit | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan kaikista luetelluista elintarvikkeista parsakaalia, kukkakaalia, keräkaalia, oliiviöljyä, viiniä ja sipuleita lukuun ottamatta. |
| Dodiini | (a) | (b) | (c) | |
| Emamektiinibentsoaatti B1a, emamektiinina ilmaistuna | (a) | (b) | (c) | |
| Endosulfaani | (a) | (b) | (c) | |
| Epoksikonatsoli | (a) | (b) | (c) | |
| Etefoni | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan vain appelsiineista ja päärynöistä vuonna 2020; paprikoista, vehnästä ja syötäviksi tarkoitetuista viinirypäleistä vuonna 2021; omenoista, persikoista, tomaateista ja viinistä vuonna 2022. |
| Etioni | (a) | (b) | (c) | |
| Etirimoli | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan kaikista luetelluista elintarvikkeista viljoja lukuun ottamatta. |
| Etofenproksi | (a) | (b) | (c) | |
| Etoksatsoli | (a) | (b) | (c) | |
| Famoksadoni | (a) | (b) | (c) | |
| Fenamidoni | (a) | (b) | (c) | |
| Fenamifossi | (a) | (b) | (c) | |
| Fenarimoli | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan kaikista luetelluista elintarvikkeista viljoja lukuun ottamatta. |
| Fenatsakiini | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan kaikista luetelluista elintarvikkeista viljoja lukuun ottamatta. |
| Fenbukonatsoli | (a) | (b) | (c) | |
| Fenbutatinaoksidi | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan vain appelsiineista ja päärynöistä vuonna 2020; munakoisoista, greipeistä, paprikoista ja syötäviksi tarkoitetuista viinirypäleistä vuonna 2021; omenoista, mansikoista, persikoista, tomaateista ja viinistä vuonna 2022. |
| Fenheksamidi | (a) | (b) | (c) | |
| Fenitrotioni | (a) | (b) | (c) | |
| Fenoksikarbi | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropatriini | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropidiini | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropimorfi | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpyratsamiini | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpyroksimaatti | (a) | (b) | (c) | |
| Fentioni | (a) | (b) | (c) | |
| Fenvaleraatti | (a) | (b) | (c) | |
| Fiproniili | (a) | (b) | (c) | |
| Flonikamidi | (a) | (b) | (c) | |
| Fluatsifoppi-P | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan vain kukkakaalista, kuivatuista pavuista, perunoista ja porkkanoista vuonna 2020; munakoisoista, parsakaalista, paprikoista ja vehnästä vuonna 2021; mansikoista, keräkaalista, lehtisalaatista, pinaatista ja tomaateista vuonna 2022. |
| Flubendiamidi | (a) | (b) | (c) | |
| Fludioksiniili | (a) | (b) | (c) | |
| Flufenoksuroni | (a) | (b) | (c) | |
| Fluopikolidi | (a) | (b) | (c) | |
| Fluopyrami | (a) | (b) | (c) | |
| Flukinkonatsoli | (a) | (b) | (c) | |
| Flusilatsoli | (a) | (b) | (c) | |
| Flutriafoli | (a) | (b) | (c) | |
| Fluksapyroksadi | (a) | (b) | (c) | |
| Folpetti | (a) | (b) | (c) | |
| Formetanaatti | (a) | (b) | (c) | |
| Fostiatsaatti | (a) | (b) | (c) | |
| Glyfosaatti | (a) | (b) | (c) | |
| Haloksifoppi, mukaan luettuna haloksifoppi-P | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan vain kuivatuista pavuista vuonna 2020; parsakaalista, greipeistä, paprikoista ja vehnästä vuonna 2021; mansikoista ja keräkaalista vuonna 2022; |
| Heksakonatsoli | (a) | (b) | (c) | |
| Heksitiatsoksi | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan kaikista luetelluista elintarvikkeista viljoja lukuun ottamatta. |
| Imatsaliili | (a) | (b) | (c) | |
| Imidaklopridi | (a) | (b) | (c) | |
| Indoksakarbi | (a) | (b) | (c) | |
| Iprodioni | (a) | (b) | (c) | |
| Iprovalikarbi | (a) | (b) | (c) | |
| Isokarbofossi | (a) | (b) | (c) | |
| Isoprotiolaani | (a) | | | Analysoidaan vain ruskeasta riisistä vuonna 2020. Ainetta ei analysoida mistään tuotteesta vuosina 2021 ja 2022. |
| Kresoksiimimetyyli | (a) | (b) | (c) | |
| Lambda-syhalotriini | (a) | (b) | (c) | |
| Linuroni | (a) | (b) | (c) | |
| Lufenuroni | (a) | (b) | (c) | |
| Malationi | (a) | (b) | (c) | |
| Mandipropamidi | (a) | (b) | (c) | |
| Mepanipyriimi | (a) | (b) | (c) | |
| Mepikvatti | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan vain päärynöistä, rukiista ja ruskeasta riisistä vuonna 2020; viljellyistä sienistä ja vehnästä vuonna 2021; ohrasta ja kaurasta vuonna 2022. |
| Metalaksyyli ja metalaksyyli-M | (a) | (b) | (c) | |
| Metamidofossi | (a) | (b) | (c) | |
| Metidationi | (a) | (b) | (c) | |
| Metiokarbi | (a) | (b) | (c) | |
| Metomyyli | (a) | (b) | (c) | |
| Metoksifenotsidi | (a) | (b) | (c) | |
| Metrafenoni | (a) | (b) | (c) | |
| Monokrotofossi | (a) | (b) | (c) | |
| Myklobutaniili | (a) | (b) | (c) | |
| Ometoaatti | (a) | (b) | (c) | |
| Oksadiksyyli | (a) | (b) | (c) | |
| Oksamyyli | (a) | (b) | (c) | |
| Oksidemetonimetyyli | (a) | (b) | (c) | |
| Paklobutratsoli | (a) | (b) | (c) | |
| Parationimetyyli | (a) | (b) | (c) | |
| Penkonatsoli | (a) | (b) | (c) | |
| Pensykuroni | (a) | (b) | (c) | |
| Pendimetaliini | (a) | (b) | (c) | |
| Permetriini | (a) | (b) | (c) | |
| Fosmetti | (a) | (b) | (c) | |
| Pirimikarbi | (a) | (b) | (c) | |
| Pirimifossimetyyli | (a) | (b) | (c) | |
| Prokymidoni | (a) | (b) | (c) | |
| Profenofossi | (a) | (b) | (c) | |
| Propamokarbi | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan vain porkkanoista, kukkakaalista, sipuleista ja perunoista vuonna 2020; syötäviksi tarkoitetuista viinirypäleistä, meloneista, munakoisoista, parsakaalista, paprikoista ja vehnästä vuonna 2021; mansikoista, keräkaalista, pinaatista, lehtisalaatista, tomaateista ja ohrasta vuonna 2022. |
| Propargiitti | (a) | (b) | (c) | |
| Propikonatsoli | (a) | (b) | (c) | |
| Propytsamidi | (a) | (b) | (c) | |
| Prokinatsidi | (a) | (b) | (c) | |
| Prosulfokarbi | (a) | (b) | (c) | |
| Protiokonatsoli | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan vain porkkanoista, sipuleista, rukiista ja ruskeasta riisistä vuonna 2020; paprikoista ja vehnästä vuonna 2021; keräkaalista, lehtisalaatista, tomaateista, kaurasta ja ohrasta vuonna 2022. |
| Pymetrotsiini | | (b) | (c) | Ainetta ei analysoida mistään tuotteesta vuonna 2020. Analysoidaan vain munakoisoista, meloneista ja paprikoista vuonna 2021; keräkaalista, lehtisalaatista, mansikoista, pinaatista ja tomaateista vuonna 2022. |
| Pyraklostrobiini | (a) | (b) | (c) | |
| Pyridabeeni | (a) | (b) | (c) | |
| Pyrimetaniili | (a) | (b) | (c) | |
| Pyriproksifeeni | (a) | (b) | (c) | |
| Kinoksifeeni | (a) | (b) | (c) | |
| Spinosadi | (a) | (b) | (c) | |
| Spirodiklofeeni | (a) | (b) | (c) | |
| Spiromesifeeni | (a) | (b) | (c) | |
| Spiroksamiini | (a) | (b) | (c) | |
| Spirotetramaatti | (a) | (b) | (c) | |
| Tau-fluvalinaatti | (a) | (b) | (c) | |
| Tebukonatsoli | (a) | (b) | (c) | |
| Tebufenotsidi | (a) | (b) | (c) | |
| Tebufenpyradi | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan kaikista luetelluista elintarvikkeista viljoja lukuun ottamatta. |
| Teflubentsuroni | (a) | (b) | (c) | |
| Teflutriini | (a) | (b) | (c) | |
| Terbutylatsiini | (a) | (b) | (c) | |
| Tetrakonatsoli | (a) | (b) | (c) | |
| Tetradifoni | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan kaikista luetelluista elintarvikkeista viljoja lukuun ottamatta. |
| Tiabendatsoli | (a) | (b) | (c) | |
| Tiaklopridi | (a) | (b) | (c) | |
| Tiametoksaami | (a) | (b) | (c) | |
| Tiofanaattimetyyli | (a) | (b) | (c) | |
| Tolklofossimetyyli | (a) | (b) | (c) | |
| Triadimefoni | (a) | (b) | (c) | |
| Triadimenoli | (a) | (b) | (c) | |
| Tiodikarbi | (a) | (b) | (c) | |
| Triatsofossi | (a) | (b) | (c) | |
| Trisyklatsoli | (a) | (b) | (c) | Analysoidaan vain riisistä. |
| Trifloksistrobiini | (a) | (b) | (c) | |
| Triflumuroni | (a) | (b) | (c) | |
| Vinklotsoliini | (a) | (b) | (c) | |

2020

2021

2022

Huomautukset

2,4-D

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan vain appelsiineista, kukkakaalista, ruskeasta riisistä ja kuivatuista pavuista vuonna 2020; greipeistä, syötäväksi tarkoitetuista viinirypäleistä, munakoisoista ja parsakaalista vuonna 2021; lehtisalaatista, pinaatista ja tomaateista vuonna 2022.

2-fenyylifenoli

(a)

(b)

(c)

Abamektiini

(a)

(b)

(c)

Asefaatti

(a)

(b)

(c)

Asetamipridi

(a)

(b)

(c)

Akrinatriini

(a)

(b)

(c)

Aldikarbi

(a)

(b)

(c)

Aldriini ja dieldriini

(a)

(b)

(c)

Ametoktradiini

(a)

(b)

(c)

Atsinfossimetyyli

(a)

(b)

(c)

Atsoksistrobiini

(a)

(b)

(c)

Bifentriini

(a)

(b)

(c)

Bifenyyli

(a)

(b)

(c)

Bitertanoli

(a)

(b)

(c)

Boskalidi

(a)

(b)

(c)

Bromidi-ioni

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan vain ruskeasta riisistä vuonna 2020; paprikoista vuonna 2021; lehtisalaatista ja tomaateista vuonna 2022.

Bromopropylaatti

(a)

(b)

(c)

Bupirimaatti

(a)

(b)

(c)

Buprofetsiini

(a)

(b)

(c)

Kaptaani

(a)

(b)

(c)

Karbaryyli

(a)

(b)

(c)

Karbendatsiimi ja benomyyli

(a)

(b)

(c)

Karbofuraani

(a)

(b)

(c)

Kloroantraniiliproli

(a)

(b)

(c)

Klorfenapyri

(a)

(b)

(c)

Klormekvatti

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan vain porkkanoista, päärynöistä, rukiista ja ruskeasta riisistä vuonna 2020; munakoisoista, syötäviksi tarkoitetuista viinirypäleistä, viljellyistä sienistä ja vehnästä vuonna 2021; tomaateista ja kaurasta vuonna 2022.

Klorotaloniili

(a)

(b)

(c)

Klorprofaami

(a)

(b)

(c)

Klorpyrifossi

(a)

(b)

(c)

Klorpyrifossimetyyli

(a)

(b)

(c)

Klofentetsiini

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan kaikista luetelluista elintarvikkeista viljoja lukuun ottamatta.

Klotianidiini

(a)

(b)

(c)

Syatsofamidi

(a)

(b)

(c)

Syflufenamidi

(a)

(b)

(c)

Syflutriini

(a)

(b)

(c)

Symoksaniili

(a)

(b)

(c)

Sypermetriini

(a)

(b)

(c)

Syprokonatsoli

(a)

(b)

(c)

Syprodiniili

(a)

(b)

(c)

Syromatsiini

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan vain perunoista, sipuleista ja porkkanoista vuonna 2020; munakoisoista, paprikoista, meloneista ja viljellyistä sienistä vuonna 2021; lehtisalaatista ja tomaateista vuonna 2022.

Deltametriini

(a)

(b)

(c)

Diatsinoni

(a)

(b)

(c)

Diklorvossi

(a)

(b)

(c)

Dikloraani

(a)

(b)

(c)

Dikofoli

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan kaikista luetelluista elintarvikkeista viljoja lukuun ottamatta.

Dietofenkarbi

(a)

(b)

(c)

Difenokonatsoli

(a)

(b)

(c)

Diflubentsuroni

(a)

(b)

(c)

Dimetoaatti

(a)

(b)

(c)

Dimetomorfi

(a)

(b)

(c)

Dinikonatsoli

(a)

(b)

(c)

Difenyyliamiini

(a)

(b)

(c)

Ditianoni

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan vain päärynöistä ja ruskeasta riisistä vuonna 2020; syötäväksi tarkoitetuista viinirypäleistä vuonna 2021; omenoista ja persikoista vuonna 2022.

Ditiokarbamaatit

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan kaikista luetelluista elintarvikkeista parsakaalia, kukkakaalia, keräkaalia, oliiviöljyä, viiniä ja sipuleita lukuun ottamatta.

Dodiini

(a)

(b)

(c)

Emamektiinibentsoaatti B1a, emamektiinina ilmaistuna

(a)

(b)

(c)

Endosulfaani

(a)

(b)

(c)

Epoksikonatsoli

(a)

(b)

(c)

Etefoni

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan vain appelsiineista ja päärynöistä vuonna 2020; paprikoista, vehnästä ja syötäviksi tarkoitetuista viinirypäleistä vuonna 2021; omenoista, persikoista, tomaateista ja viinistä vuonna 2022.

Etioni

(a)

(b)

(c)

Etirimoli

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan kaikista luetelluista elintarvikkeista viljoja lukuun ottamatta.

Etofenproksi

(a)

(b)

(c)

Etoksatsoli

(a)

(b)

(c)

Famoksadoni

(a)

(b)

(c)

Fenamidoni

(a)

(b)

(c)

Fenamifossi

(a)

(b)

(c)

Fenarimoli

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan kaikista luetelluista elintarvikkeista viljoja lukuun ottamatta.

Fenatsakiini

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan kaikista luetelluista elintarvikkeista viljoja lukuun ottamatta.

Fenbukonatsoli

(a)

(b)

(c)

Fenbutatinaoksidi

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan vain appelsiineista ja päärynöistä vuonna 2020; munakoisoista, greipeistä, paprikoista ja syötäviksi tarkoitetuista viinirypäleistä vuonna 2021; omenoista, mansikoista, persikoista, tomaateista ja viinistä vuonna 2022.

Fenheksamidi

(a)

(b)

(c)

Fenitrotioni

(a)

(b)

(c)

Fenoksikarbi

(a)

(b)

(c)

Fenpropatriini

(a)

(b)

(c)

Fenpropidiini

(a)

(b)

(c)

Fenpropimorfi

(a)

(b)

(c)

Fenpyratsamiini

(a)

(b)

(c)

Fenpyroksimaatti

(a)

(b)

(c)

Fentioni

(a)

(b)

(c)

Fenvaleraatti

(a)

(b)

(c)

Fiproniili

(a)

(b)

(c)

Flonikamidi

(a)

(b)

(c)

Fluatsifoppi-P

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan vain kukkakaalista, kuivatuista pavuista, perunoista ja porkkanoista vuonna 2020; munakoisoista, parsakaalista, paprikoista ja vehnästä vuonna 2021; mansikoista, keräkaalista, lehtisalaatista, pinaatista ja tomaateista vuonna 2022.

Flubendiamidi

(a)

(b)

(c)

Fludioksiniili

(a)

(b)

(c)

Flufenoksuroni

(a)

(b)

(c)

Fluopikolidi

(a)

(b)

(c)

Fluopyrami

(a)

(b)

(c)

Flukinkonatsoli

(a)

(b)

(c)

Flusilatsoli

(a)

(b)

(c)

Flutriafoli

(a)

(b)

(c)

Fluksapyroksadi

(a)

(b)

(c)

Folpetti

(a)

(b)

(c)

Formetanaatti

(a)

(b)

(c)

Fostiatsaatti

(a)

(b)

(c)

Glyfosaatti

(a)

(b)

(c)

Haloksifoppi, mukaan luettuna haloksifoppi-P

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan vain kuivatuista pavuista vuonna 2020; parsakaalista, greipeistä, paprikoista ja vehnästä vuonna 2021; mansikoista ja keräkaalista vuonna 2022;

Heksakonatsoli

(a)

(b)

(c)

Heksitiatsoksi

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan kaikista luetelluista elintarvikkeista viljoja lukuun ottamatta.

Imatsaliili

(a)

(b)

(c)

Imidaklopridi

(a)

(b)

(c)

Indoksakarbi

(a)

(b)

(c)

Iprodioni

(a)

(b)

(c)

Iprovalikarbi

(a)

(b)

(c)

Isokarbofossi

(a)

(b)

(c)

Isoprotiolaani

(a)

Analysoidaan vain ruskeasta riisistä vuonna 2020. Ainetta ei analysoida mistään tuotteesta vuosina 2021 ja 2022.

Kresoksiimimetyyli

(a)

(b)

(c)

Lambda-syhalotriini

(a)

(b)

(c)

Linuroni

(a)

(b)

(c)

Lufenuroni

(a)

(b)

(c)

Malationi

(a)

(b)

(c)

Mandipropamidi

(a)

(b)

(c)

Mepanipyriimi

(a)

(b)

(c)

Mepikvatti

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan vain päärynöistä, rukiista ja ruskeasta riisistä vuonna 2020; viljellyistä sienistä ja vehnästä vuonna 2021; ohrasta ja kaurasta vuonna 2022.

Metalaksyyli ja metalaksyyli-M

(a)

(b)

(c)

Metamidofossi

(a)

(b)

(c)

Metidationi

(a)

(b)

(c)

Metiokarbi

(a)

(b)

(c)

Metomyyli

(a)

(b)

(c)

Metoksifenotsidi

(a)

(b)

(c)

Metrafenoni

(a)

(b)

(c)

Monokrotofossi

(a)

(b)

(c)

Myklobutaniili

(a)

(b)

(c)

Ometoaatti

(a)

(b)

(c)

Oksadiksyyli

(a)

(b)

(c)

Oksamyyli

(a)

(b)

(c)

Oksidemetonimetyyli

(a)

(b)

(c)

Paklobutratsoli

(a)

(b)

(c)

Parationimetyyli

(a)

(b)

(c)

Penkonatsoli

(a)

(b)

(c)

Pensykuroni

(a)

(b)

(c)

Pendimetaliini

(a)

(b)

(c)

Permetriini

(a)

(b)

(c)

Fosmetti

(a)

(b)

(c)

Pirimikarbi

(a)

(b)

(c)

Pirimifossimetyyli

(a)

(b)

(c)

Prokymidoni

(a)

(b)

(c)

Profenofossi

(a)

(b)

(c)

Propamokarbi

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan vain porkkanoista, kukkakaalista, sipuleista ja perunoista vuonna 2020; syötäviksi tarkoitetuista viinirypäleistä, meloneista, munakoisoista, parsakaalista, paprikoista ja vehnästä vuonna 2021; mansikoista, keräkaalista, pinaatista, lehtisalaatista, tomaateista ja ohrasta vuonna 2022.

Propargiitti

(a)

(b)

(c)

Propikonatsoli

(a)

(b)

(c)

Propytsamidi

(a)

(b)

(c)

Prokinatsidi

(a)

(b)

(c)

Prosulfokarbi

(a)

(b)

(c)

Protiokonatsoli

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan vain porkkanoista, sipuleista, rukiista ja ruskeasta riisistä vuonna 2020; paprikoista ja vehnästä vuonna 2021; keräkaalista, lehtisalaatista, tomaateista, kaurasta ja ohrasta vuonna 2022.

Pymetrotsiini

(b)

(c)

Ainetta ei analysoida mistään tuotteesta vuonna 2020. Analysoidaan vain munakoisoista, meloneista ja paprikoista vuonna 2021; keräkaalista, lehtisalaatista, mansikoista, pinaatista ja tomaateista vuonna 2022.

Pyraklostrobiini

(a)

(b)

(c)

Pyridabeeni

(a)

(b)

(c)

Pyrimetaniili

(a)

(b)

(c)

Pyriproksifeeni

(a)

(b)

(c)

Kinoksifeeni

(a)

(b)

(c)

Spinosadi

(a)

(b)

(c)

Spirodiklofeeni

(a)

(b)

(c)

Spiromesifeeni

(a)

(b)

(c)

Spiroksamiini

(a)

(b)

(c)

Spirotetramaatti

(a)

(b)

(c)

Tau-fluvalinaatti

(a)

(b)

(c)

Tebukonatsoli

(a)

(b)

(c)

Tebufenotsidi

(a)

(b)

(c)

Tebufenpyradi

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan kaikista luetelluista elintarvikkeista viljoja lukuun ottamatta.

Teflubentsuroni

(a)

(b)

(c)

Teflutriini

(a)

(b)

(c)

Terbutylatsiini

(a)

(b)

(c)

Tetrakonatsoli

(a)

(b)

(c)

Tetradifoni

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan kaikista luetelluista elintarvikkeista viljoja lukuun ottamatta.

Tiabendatsoli

(a)

(b)

(c)

Tiaklopridi

(a)

(b)

(c)

Tiametoksaami

(a)

(b)

(c)

Tiofanaattimetyyli

(a)

(b)

(c)

Tolklofossimetyyli

(a)

(b)

(c)

Triadimefoni

(a)

(b)

(c)

Triadimenoli

(a)

(b)

(c)

Tiodikarbi

(a)

(b)

(c)

Triatsofossi

(a)

(b)

(c)

Trisyklatsoli

(a)

(b)

(c)

Analysoidaan vain riisistä.

Trifloksistrobiini

(a)

(b)

(c)

Triflumuroni

(a)

(b)

(c)

Vinklotsoliini

(a)

(b)

(c)

D osa: Eläinperäisissä tuotteissa tai niiden pinnalla valvottavat torjunta-aineen ja tuotteen yhdistelmät

| | 2020 | 2021 | 2022 | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aldriini ja dieldriini | (f) | (d) | (e) | |
| Bifentriini | (f) | (d) | (e) | |
| Klordaani | (f) | (d) | (e) | |
| Klorpyrifossi | (f) | (d) | (e) | |
| Klorpyrifossimetyyli | (f) | (d) | (e) | |
| Sypermetriini | (f) | (d) | (e) | |
| DDT | (f) | (d) | (e) | |
| Deltametriini | (f) | (d) | (e) | |
| Diatsinoni | (f) | (d) | (e) | |
| Endosulfaani | (f) | (d) | (e) | |
| Famoksadoni | (f) | (d) | (e) | |
| Fenvaleraatti | (f) | (d) | (e) | |
| Fiproniili | (f) | (d) | (e) | |
| Glyfosaatti | (f) | (d) | (e) | |
| Heptakloori | (f) | (d) | (e) | |
| Heksaklooribentseeni | (f) | (d) | (e) | |
| Heksakloorisykloheksaani (HCH), alfa-isomeeri | (f) | (d) | (e) | |
| Heksakloorisykloheksaani (HCH), beeta-isomeeri | (f) | (d) | (e) | |
| Indoksakarbi | | | (e) | Analysoidaan vain maidosta vuonna 2022. |
| Lindaani | (f) | (d) | (e) | |
| Metoksikloori | (f) | (d) | (e) | |
| Parationi | (f) | (d) | (e) | |
| Permetriini | (f) | (d) | (e) | |
| Pirimifossimetyyli | (f) | (d) | (e) | |

2020

2021

2022

Huomautukset

Aldriini ja dieldriini

(f)

(d)

(e)

Bifentriini

(f)

(d)

(e)

Klordaani

(f)

(d)

(e)

Klorpyrifossi

(f)

(d)

(e)

Klorpyrifossimetyyli

(f)

(d)

(e)

Sypermetriini

(f)

(d)

(e)

DDT

(f)

(d)

(e)

Deltametriini

(f)

(d)

(e)

Diatsinoni

(f)

(d)

(e)

Endosulfaani

(f)

(d)

(e)

Famoksadoni

(f)

(d)

(e)

Fenvaleraatti

(f)

(d)

(e)

Fiproniili

(f)

(d)

(e)

Glyfosaatti

(f)

(d)

(e)

Heptakloori

(f)

(d)

(e)

Heksaklooribentseeni

(f)

(d)

(e)

Heksakloorisykloheksaani (HCH), alfa-isomeeri

(f)

(d)

(e)

Heksakloorisykloheksaani (HCH), beeta-isomeeri

(f)

(d)

(e)

Indoksakarbi

(e)

Analysoidaan vain maidosta vuonna 2022.

Lindaani

(f)

(d)

(e)

Metoksikloori

(f)

(d)

(e)

Parationi

(f)

(d)

(e)

Permetriini

(f)

(d)

(e)

Pirimifossimetyyli

(f)

(d)

(e)

---

(1)  Jollei toisin säädetä, analysoitavien raaka-aineiden osalta sellaisten tuotteiden osat, joihin sovelletaan jäämien enimmäismääriä, on analysoitava asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä I olevassa A osassa luetellun ryhmän tai alaryhmän pääasiallisesta tuotteesta.

(2)  Analysoidaan jalostamattomia tuotteita. Jos näyte otetaan jäädytetystä tuotteesta, on tarvittaessa ilmoitettava jalostuskerroin.

(3)  Jos rukiin-, vehnän-, kauran- tai ohranjyvistä ei ole saatavilla riittävästi näytteitä, voidaan analysoida myös ruis-, vehnä-, kaura- tai ohrajauhoa, edellyttäen että jalostuskerroin ilmoitetaan.

(4)  Jos kauranjyvistä ei ole saatavilla riittävästi näytteitä, se osa kauranjyvien vaaditusta näytemäärästä, jota ei voitu ottaa, voidaan lisätä ohranjyvien näytemäärään, jolloin kauranjyvien osalta saadaan supistettu näyte ja ohranjyvien osalta suhteellisesti laajennettu näyte.

(5)  Tarvittaessa voidaan analysoida myös kiillotettuja riisinjyviä. Elintarviketurvallisuusviranomaiselle on ilmoitettava, tehtiinkö analyysi kiillotetuille vai kuorituille riisinjyville. Jos analyysi tehtiin kiillotetulle riisille, on ilmoitettava jalostuskerroin.

(6)  Jos ohranjyvistä ei ole saatavilla riittävästi näytteitä, se osa ohranjyvien vaaditusta näytemäärästä, jota ei voitu ottaa, voidaan lisätä kauranjyvien näytemäärään, jolloin ohranjyvien osalta saadaan supistettu näyte ja kauranjyvien osalta suhteellisesti laajennettu näyte.

(7)  Lihasta voidaan ottaa näytteitä myös direktiivin 2002/63/EY liitteessä olevan taulukon 3 mukaisesti.

(8)  Analysoidaan tuoretta (jalostamatonta) maitoa, mukaan lukien jäädytetty, pastöroitu, kuumennettu, steriloitu tai suodatettu maito.

(9)  Analysoidaan kokonaisia kuorettomia munia.

---

LIITE II

1 artiklassa tarkoitettujen näytteiden lukumäärä

| 1) | Niiden näytteiden lukumäärä, jotka kunkin jäsenvaltion on kustakin hyödykkeestä otettava ja analysoitava liitteessä I lueteltujen torjunta-aineiden osalta, vahvistetaan 5 kohdassa olevassa taulukossa. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kyseisen taulukon mukaisesti vaadittavien näytteiden lisäksi kunkin jäsenvaltion on otettava ja analysoitava vuonna 2020 viisi näytettä äidinmaidonkorvikkeista ja viisi näytettä vieroitusvalmisteista.
  Kyseisen taulukon mukaisesti vaadittavien näytteiden lisäksi kunkin jäsenvaltion on otettava ja analysoitava vuonna 2021 kymmenen näytettä viljapohjaisista lasten valmisruoista.
  Taulukon mukaisesti vaadittavien näytteiden lisäksi kunkin jäsenvaltion on otettava ja analysoitava vuonna 2022 kymmenen näytettä muista imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuista ruoista kuin äidinmaidonkorvikkeista, vieroitusvalmisteista ja viljapohjaisista lasten valmisruoista. |
| --- | --- |

2)

Kyseisen taulukon mukaisesti vaadittavien näytteiden lisäksi kunkin jäsenvaltion on otettava ja analysoitava vuonna 2021 kymmenen näytettä viljapohjaisista lasten valmisruoista.

Taulukon mukaisesti vaadittavien näytteiden lisäksi kunkin jäsenvaltion on otettava ja analysoitava vuonna 2022 kymmenen näytettä muista imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuista ruoista kuin äidinmaidonkorvikkeista, vieroitusvalmisteista ja viljapohjaisista lasten valmisruoista.

| 3) | Luonnonmukaisesti tuotetuista hyödykkeistä on 5 kohdassa olevan taulukon mukaisesti otettava tarvittaessa näytteitä suhteessa kyseisten hyödykkeiden markkinaosuuteen kussakin jäsenvaltiossa ja vähintään yksi näyte. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Monijäämämenetelmiä käyttävät jäsenvaltiot voivat käyttää kvalitatiivisia seulontamenetelmiä enintään 15 prosenttiin näytteistä, jotka on otettava ja analysoitava kohdassa 5 olevan taulukon mukaisesti. Jos jäsenvaltio käyttää kvalitatiivisia seulontamenetelmiä, sen on analysoitava loput näytteet kvantitatiivisilla monijäämämenetelmillä.
  Jos kvalitatiivisen seulonnan tulokset ovat positiivisia, jäsenvaltioiden on kvantifioitava tulos käyttäen tavallista torjunta-ainekohtaista menetelmää. |
| --- | --- |

4)

Jos kvalitatiivisen seulonnan tulokset ovat positiivisia, jäsenvaltioiden on kvantifioitava tulos käyttäen tavallista torjunta-ainekohtaista menetelmää.

| 5) | Näytteiden vähimmäismäärä jäsenvaltioittain hyödykettä kohti:









  Jäsenvaltio | Näytteet | | Jäsenvaltio | Näytteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 12 | | LU | 12 |
| |
| BG | 12 | | HU | 12 |
| |
| CZ | 12 | | MT | 12 |
| |
| DK | 12 | | NL | 18 |
| |
| DE | 97 | | AT | 12 |
| |
| EE | 12 | | PL | 47 |
| |
| EL | 12 | | PT | 12 |
| |
| ES | 50 | | RO | 20 |
| |
| FR | 71 | | SI | 12 |
| |
| IE | 12 | | SK | 12 |
| |
| IT | 69 | | FI | 12 |
| |
| CY | 12 | | SE | 12 |
| |
| LV | 12 | | UK | 71 |
| |
| LT | 12 | | HR | 12 |
| |
| NÄYTTEIDEN LUKUMÄÄRÄ YHTEENSÄ 683 |

5)

Jäsenvaltio

Näytteet

Jäsenvaltio

Näytteet

BE

12

LU

12

BG

12

HU

12

CZ

12

MT

12

DK

12

NL

18

DE

97

AT

12

EE

12

PL

47

EL

12

PT

12

ES

50

RO

20

FR

71

SI

12

IE

12

SK

12

IT

69

FI

12

CY

12

SE

12

LV

12

UK

71

LT

12

HR

12

NÄYTTEIDEN LUKUMÄÄRÄ YHTEENSÄ 683

---

SUOSITUKSET

| 29.3.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 88/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 88/42

---

KOMISSION SUOSITUS (EU) 2019/534,

annettu 26 päivänä maaliskuuta 2019,

5G-verkkojen kyberturvallisuudesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on katsonut, että viidennen sukupolven (5G) verkkoteknologian käyttöönotto on merkittävä tulevaisuuden digitaalipalvelujen mahdollistaja ja digitaalisten sisämarkkinoiden strategian painopiste. Komissio hyväksyi 5G-toimintasuunnitelman varmistaakseen, että unionilla on vuodesta 2020 käytettävissään digitalisaation edellyttämä yhteenliitettävyysinfrastruktuuri (1). |
| --- | --- |

(1)

Komissio on katsonut, että viidennen sukupolven (5G) verkkoteknologian käyttöönotto on merkittävä tulevaisuuden digitaalipalvelujen mahdollistaja ja digitaalisten sisämarkkinoiden strategian painopiste. Komissio hyväksyi 5G-toimintasuunnitelman varmistaakseen, että unionilla on vuodesta 2020 käytettävissään digitalisaation edellyttämä yhteenliitettävyysinfrastruktuuri (1).

| (2) | 5G-verkoilla kehitetään nykyistä neljännen sukupolven (4G) verkkoteknologiaa tarjoamalla uutta palvelukapasiteettia, jolloin verkoista tulee monilta osin unionin talouden keskeinen infrastruktuuri ja mahdollistaja. Kun 5G-verkot on otettu käyttöön, ne muodostavat selkärangan monenlaisille palveluille, jotka ovat olennaisia sisämarkkinoiden toiminnan kannalta. Ne ovat tarpeen myös, jotta voidaan ylläpitää yhteiskunnan ja talouden keskeisiä toimintoja, jotka liittyvät esimerkiksi energiaan, liikenteeseen, pankkialaan, terveyteen ja teollisuuden hallintajärjestelmiin. Demokraattisten prosessien, kuten vaalien, järjestäminen tulee myös nojautumaan yhä enemmän digitaaliseen infrastruktuuriin ja 5G-verkkoihin. |
| --- | --- |

(2)

5G-verkoilla kehitetään nykyistä neljännen sukupolven (4G) verkkoteknologiaa tarjoamalla uutta palvelukapasiteettia, jolloin verkoista tulee monilta osin unionin talouden keskeinen infrastruktuuri ja mahdollistaja. Kun 5G-verkot on otettu käyttöön, ne muodostavat selkärangan monenlaisille palveluille, jotka ovat olennaisia sisämarkkinoiden toiminnan kannalta. Ne ovat tarpeen myös, jotta voidaan ylläpitää yhteiskunnan ja talouden keskeisiä toimintoja, jotka liittyvät esimerkiksi energiaan, liikenteeseen, pankkialaan, terveyteen ja teollisuuden hallintajärjestelmiin. Demokraattisten prosessien, kuten vaalien, järjestäminen tulee myös nojautumaan yhä enemmän digitaaliseen infrastruktuuriin ja 5G-verkkoihin.

| (3) | Monet kriittiset palvelut ovat riippuvaisia 5G-verkoista, minkä vuoksi laajan järjestelmähäiriön seuraukset olisivat erityisen vakavia. Sen vuoksi 5G-verkkojen kyberturvallisuus on unionille strategisesti tärkeä kysymys aikana, jona kyberhyökkäysten määrä on kasvussa ja ne ovat kehittyneempiä kuin koskaan. |
| --- | --- |

(3)

Monet kriittiset palvelut ovat riippuvaisia 5G-verkoista, minkä vuoksi laajan järjestelmähäiriön seuraukset olisivat erityisen vakavia. Sen vuoksi 5G-verkkojen kyberturvallisuus on unionille strategisesti tärkeä kysymys aikana, jona kyberhyökkäysten määrä on kasvussa ja ne ovat kehittyneempiä kuin koskaan.

| (4) | Digitaalista ekosysteemiä tukevat infrastruktuurit ovat kytköksissä toisiinsa ja luonteeltaan ylikansallisia, ja niitä koskevat uhat ovat luonteeltaan rajatylittäviä. Sen vuoksi kaikki yhdessä jäsenvaltiossa ilmenevät 5G-verkkoja koskevat merkittävät heikkoudet ja/tai kyberhäiriötilanteet vaikuttaisivat koko unioniin. Tästä syystä olisi säädettävä toimenpiteistä, joilla tuetaan 5G-verkkojen yhteistä korkeatasoista kyberturvallisuutta. |
| --- | --- |

(4)

Digitaalista ekosysteemiä tukevat infrastruktuurit ovat kytköksissä toisiinsa ja luonteeltaan ylikansallisia, ja niitä koskevat uhat ovat luonteeltaan rajatylittäviä. Sen vuoksi kaikki yhdessä jäsenvaltiossa ilmenevät 5G-verkkoja koskevat merkittävät heikkoudet ja/tai kyberhäiriötilanteet vaikuttaisivat koko unioniin. Tästä syystä olisi säädettävä toimenpiteistä, joilla tuetaan 5G-verkkojen yhteistä korkeatasoista kyberturvallisuutta.

| (5) | Jäsenvaltiot ovat vahvistaneet, että tarvitaan unionin tason toimia. Eurooppa-neuvosto ilmoitti 21. maaliskuuta 2019 antamissaan päätelmissä odottavansa komissiolta suositusta 5G-verkkojen turvallisuutta koskeviksi yhteisiksi toimintalinjoiksi (2). |
| --- | --- |

(5)

Jäsenvaltiot ovat vahvistaneet, että tarvitaan unionin tason toimia. Eurooppa-neuvosto ilmoitti 21. maaliskuuta 2019 antamissaan päätelmissä odottavansa komissiolta suositusta 5G-verkkojen turvallisuutta koskeviksi yhteisiksi toimintalinjoiksi (2).

| (6) | Euroopan suvereeniuden varmistamisen olisi oltava keskeinen tavoite, kuitenkin täysin avoimuutta ja suvaitsevaisuutta koskevia EU:n arvoja kunnioittaen (3). Ulkomaiset sijoitukset strategisilla aloilla, EU:ssa sijaitsevien kriittisten omaisuuserien, teknologioiden ja infrastruktuurin hankinnat ja kriittisten laitteiden toimitukset voivat aiheuttaa riskejä EU:n turvallisuudelle. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan suvereeniuden varmistamisen olisi oltava keskeinen tavoite, kuitenkin täysin avoimuutta ja suvaitsevaisuutta koskevia EU:n arvoja kunnioittaen (3). Ulkomaiset sijoitukset strategisilla aloilla, EU:ssa sijaitsevien kriittisten omaisuuserien, teknologioiden ja infrastruktuurin hankinnat ja kriittisten laitteiden toimitukset voivat aiheuttaa riskejä EU:n turvallisuudelle.

| (7) | 5G-verkkojen kyberturvallisuus on keskeistä unionin strategisen riippumattomuden varmistamisessa, kuten yhteisessä tiedonannossa ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (4) todetaan. |
| --- | --- |

(7)

5G-verkkojen kyberturvallisuus on keskeistä unionin strategisen riippumattomuden varmistamisessa, kuten yhteisessä tiedonannossa ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (4) todetaan.

| (8) | Myös Euroopan parlamentin päätöslauselmassa turvallisuusuhkista, jotka liittyvät kiinalaisen teknologian lisääntymiseen EU:ssa (5), kehotetaan komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan unionin tason toimia. |
| --- | --- |

(8)

Myös Euroopan parlamentin päätöslauselmassa turvallisuusuhkista, jotka liittyvät kiinalaisen teknologian lisääntymiseen EU:ssa (5), kehotetaan komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan unionin tason toimia.

| (9) | Tässä suosituksessa käsitellään 5G-verkkojen kyberturvallisuusriskejä ja annetaan ohjausta, joka koskee asianmukaista riskianalyysia ja kansallisen tason riskienhallintatoimia, koordinoidun Euroopan tason riskianalyysin kehittämistä sekä sellaisen prosessin laatimista, jolla kehitetään parhaista riskienhallintatoimenpiteistä koostuva yhteinen välineistö. |
| --- | --- |

(9)

Tässä suosituksessa käsitellään 5G-verkkojen kyberturvallisuusriskejä ja annetaan ohjausta, joka koskee asianmukaista riskianalyysia ja kansallisen tason riskienhallintatoimia, koordinoidun Euroopan tason riskianalyysin kehittämistä sekä sellaisen prosessin laatimista, jolla kehitetään parhaista riskienhallintatoimenpiteistä koostuva yhteinen välineistö.

| (10) | Sähköisten viestintäverkkojen suojaamiseksi on jo olemassa vahva unionin lainsäädäntökehys. |
| --- | --- |

(10)

Sähköisten viestintäverkkojen suojaamiseksi on jo olemassa vahva unionin lainsäädäntökehys.

| (11) | Sähköistä viestintää koskeva unionin järjestelmä (6) edistää kilpailua, kehittää sisämarkkinoita ja suojelee loppukäyttäjän etuja. Lisäksi sillä on eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstöön (7) liittyvä verkkoyhteyksiä koskeva lisätavoite, joka ilmaistaan tuotoksina: sekä kiinteiden että liikkuvien erittäin suuren kapasiteetin yhteyksien laaja saatavuus ja käyttöönotto kaikkien unionin kansalaisten ja yritysten keskuudessa. Direktiivissä 2002/21/EY edellytetään, että jäsenvaltiot varmistavat yleisten viestinnän verkkojen eheyden ja turvallisuuden. Lisäksi ne velvoitetaan varmistamaan, että yleisiä viestintäverkkoja tai yleisesti saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavat yritykset toteuttavat tarvittavat tekniset ja organisatoriset toimenpiteet hallitakseen asianmukaisesti verkkojen tai palvelujen turvallisuuteen kohdistuvia riskejä. Direktiivissä säädetään myös, että toimivaltaisilla kansallisilla sääntelyviranomaisilla on valtuuksia, myös valtuudet antaa sitovia ohjeita, tällaisten velvoitteiden noudattamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Sähköistä viestintää koskeva unionin järjestelmä (6) edistää kilpailua, kehittää sisämarkkinoita ja suojelee loppukäyttäjän etuja. Lisäksi sillä on eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstöön (7) liittyvä verkkoyhteyksiä koskeva lisätavoite, joka ilmaistaan tuotoksina: sekä kiinteiden että liikkuvien erittäin suuren kapasiteetin yhteyksien laaja saatavuus ja käyttöönotto kaikkien unionin kansalaisten ja yritysten keskuudessa. Direktiivissä 2002/21/EY edellytetään, että jäsenvaltiot varmistavat yleisten viestinnän verkkojen eheyden ja turvallisuuden. Lisäksi ne velvoitetaan varmistamaan, että yleisiä viestintäverkkoja tai yleisesti saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavat yritykset toteuttavat tarvittavat tekniset ja organisatoriset toimenpiteet hallitakseen asianmukaisesti verkkojen tai palvelujen turvallisuuteen kohdistuvia riskejä. Direktiivissä säädetään myös, että toimivaltaisilla kansallisilla sääntelyviranomaisilla on valtuuksia, myös valtuudet antaa sitovia ohjeita, tällaisten velvoitteiden noudattamisen varmistamiseksi.

| (12) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/20/EY (8) mahdollistaa myös sen, että jäsenvaltiot voivat viestinnän luottamuksellisuuden suojaamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (9) mukaisesti liittää yleisvaltuutukseen ehtoja, jotka koskevat julkisten verkkojen turvaamista luvatonta käyttöä vastaan. |
| --- | --- |

(12)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/20/EY (8) mahdollistaa myös sen, että jäsenvaltiot voivat viestinnän luottamuksellisuuden suojaamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (9) mukaisesti liittää yleisvaltuutukseen ehtoja, jotka koskevat julkisten verkkojen turvaamista luvatonta käyttöä vastaan.

| (13) | Unioni on perustanut useita yhteistyöelimiä näiden velvoitteiden noudattamisen tukemiseksi. Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA), komissio, jäsenvaltiot ja kansalliset sääntelyviranomaiset ovat kehittäneet kansallisille sääntelyviranomaisille tekniset suuntaviivat, jotka koskevat poikkeamista ilmoittamista, turvatoimia sekä uhkia ja omaisuutta (10). Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2016/1148 (11) perustettu, toimivaltaisista viranomaisista koostuva yhteistyöryhmä tukee ja helpottaa yhteistyötä erityisesti antamalla strategista ohjausta tietoturvaloukkauksiin reagoivien ja niitä tutkivien yksiköiden verkoston toimia varten. Verkosto helpottaa operatiivista yhteistyötä teknisellä tasolla. |
| --- | --- |

(13)

Unioni on perustanut useita yhteistyöelimiä näiden velvoitteiden noudattamisen tukemiseksi. Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA), komissio, jäsenvaltiot ja kansalliset sääntelyviranomaiset ovat kehittäneet kansallisille sääntelyviranomaisille tekniset suuntaviivat, jotka koskevat poikkeamista ilmoittamista, turvatoimia sekä uhkia ja omaisuutta (10). Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2016/1148 (11) perustettu, toimivaltaisista viranomaisista koostuva yhteistyöryhmä tukee ja helpottaa yhteistyötä erityisesti antamalla strategista ohjausta tietoturvaloukkauksiin reagoivien ja niitä tutkivien yksiköiden verkoston toimia varten. Verkosto helpottaa operatiivista yhteistyötä teknisellä tasolla.

| (14) | Euroopan uuden kyberturvallisuussertifiointikehyksen (12) pitäisi olla olennainen tukiväline johdonmukaisen turvallisuustason edistämiseksi. Sen pitäisi mahdollistaa sellaisten kyberturvallisuussertifiointijärjestelmien kehittäminen, joilla vastataan 5G:tä hyödyntävien laitteiden ja ohjelmistojen käyttäjien tarpeisiin. Tämä infrastruktuuri on kriittisen tärkeää, minkä vuoksi ensisijaisena tavoitteena pitäisi olla asiaa koskevien eurooppalaisten kyberturvallisuussertifiointijärjestelmien kehittäminen 5G-verkoissa käytettäville tieto- ja viestintätekniikan tuotteille, palveluille ja prosesseille. Jäsenvaltioiden ja markkinatoimijoiden olisi osallistuttava aktiivisesti tällaisten sertifiointijärjestelmien kehittämiseen, myös tukemalla erityisten suojausprofiilien kehittämistä 5G-verkoille. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan uuden kyberturvallisuussertifiointikehyksen (12) pitäisi olla olennainen tukiväline johdonmukaisen turvallisuustason edistämiseksi. Sen pitäisi mahdollistaa sellaisten kyberturvallisuussertifiointijärjestelmien kehittäminen, joilla vastataan 5G:tä hyödyntävien laitteiden ja ohjelmistojen käyttäjien tarpeisiin. Tämä infrastruktuuri on kriittisen tärkeää, minkä vuoksi ensisijaisena tavoitteena pitäisi olla asiaa koskevien eurooppalaisten kyberturvallisuussertifiointijärjestelmien kehittäminen 5G-verkoissa käytettäville tieto- ja viestintätekniikan tuotteille, palveluille ja prosesseille. Jäsenvaltioiden ja markkinatoimijoiden olisi osallistuttava aktiivisesti tällaisten sertifiointijärjestelmien kehittämiseen, myös tukemalla erityisten suojausprofiilien kehittämistä 5G-verkoille.

| (15) | Koska lainsäädäntöä ei ole yhdenmukaistettu unionin tasolla, jäsenvaltiot voivat määritellä unionin lainsäädännön mukaisesti annetuilla kansallisilla teknisillä määräyksillä, että eurooppalaisen kyberturvallisuussertifiointijärjestelmän pitäisi olla pakollinen. Jäsenvaltiot voivat käyttää eurooppalaisia kyberturvallisuussertifiointijärjestelmiä myös julkisten hankintojen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (13) soveltamisen yhteydessä. Lisäksi ne voisivat tukea tukimekanismien – kuten neuvontakeskuksen – perustamista sellaisten julkisen sektorin ostajien avuksi, jotka ostavat kyberturvallisuuden alan ratkaisuja. |
| --- | --- |

(15)

Koska lainsäädäntöä ei ole yhdenmukaistettu unionin tasolla, jäsenvaltiot voivat määritellä unionin lainsäädännön mukaisesti annetuilla kansallisilla teknisillä määräyksillä, että eurooppalaisen kyberturvallisuussertifiointijärjestelmän pitäisi olla pakollinen. Jäsenvaltiot voivat käyttää eurooppalaisia kyberturvallisuussertifiointijärjestelmiä myös julkisten hankintojen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (13) soveltamisen yhteydessä. Lisäksi ne voisivat tukea tukimekanismien – kuten neuvontakeskuksen – perustamista sellaisten julkisen sektorin ostajien avuksi, jotka ostavat kyberturvallisuuden alan ratkaisuja.

| (16) | Tietosuojan ja yksityisyyden korkealla tasolla on tärkeä asema 5G-verkkojen turvallisuuden varmistamisessa. Unionin tasolla on lisäksi määritelty sääntöjä, joilla varmistetaan henkilötietojen käsittelyn turvallisuus, myös sähköisen viestinnän yhteydessä. Yleisessä tietosuoja-asetuksessa (14) asetetaan velvoite käsitellä henkilötietoja tavalla, jolla varmistetaan niiden turvallisuus, myös estämällä luvaton pääsy henkilötietoihin ja niiden käsittelyyn käytettyihin laitteisiin sekä näiden tietojen ja laitteiden luvaton käyttö. Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivissä määritellään erityiset säännöt, jotka koskevat viestinnän ja loppukäyttäjille tarkoitettujen päätelaitteiden luottamuksellisuuden suojaamista. Lisäksi siinä asetetaan palveluntuottajille velvoite toteuttaa tarvittavat tekniset ja organisatoriset toimenpiteet palvelujensa turvallisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Tietosuojan ja yksityisyyden korkealla tasolla on tärkeä asema 5G-verkkojen turvallisuuden varmistamisessa. Unionin tasolla on lisäksi määritelty sääntöjä, joilla varmistetaan henkilötietojen käsittelyn turvallisuus, myös sähköisen viestinnän yhteydessä. Yleisessä tietosuoja-asetuksessa (14) asetetaan velvoite käsitellä henkilötietoja tavalla, jolla varmistetaan niiden turvallisuus, myös estämällä luvaton pääsy henkilötietoihin ja niiden käsittelyyn käytettyihin laitteisiin sekä näiden tietojen ja laitteiden luvaton käyttö. Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivissä määritellään erityiset säännöt, jotka koskevat viestinnän ja loppukäyttäjille tarkoitettujen päätelaitteiden luottamuksellisuuden suojaamista. Lisäksi siinä asetetaan palveluntuottajille velvoite toteuttaa tarvittavat tekniset ja organisatoriset toimenpiteet palvelujensa turvallisuuden varmistamiseksi.

| (17) | Unioni on lisäksi hyväksynyt säädöksen, jolla suojellaan kriittisiä, esimerkiksi viestinnässä käytettäviä, infrastruktuureja ja teknologioita sallimalla jäsenvaltioiden seurata ulkomaisia suoria sijoituksia turvallisuuteen ja yleiseen järjestykseen liittyvistä syistä ja perustamalla yhteistyömekanismi, jonka puitteissa jäsenvaltiot ja komissio voivat vaihtaa tietoja ja ottaa esiin huolenaiheita, jotka liittyvät tiettyihin sijoituksiin (15). |
| --- | --- |

(17)

Unioni on lisäksi hyväksynyt säädöksen, jolla suojellaan kriittisiä, esimerkiksi viestinnässä käytettäviä, infrastruktuureja ja teknologioita sallimalla jäsenvaltioiden seurata ulkomaisia suoria sijoituksia turvallisuuteen ja yleiseen järjestykseen liittyvistä syistä ja perustamalla yhteistyömekanismi, jonka puitteissa jäsenvaltiot ja komissio voivat vaihtaa tietoja ja ottaa esiin huolenaiheita, jotka liittyvät tiettyihin sijoituksiin (15).

| (18) | Jäsenvaltiot ja operaattorit toteuttavat tällä hetkellä tärkeitä toimia 5G-verkkojen laajamittaisen käyttöönoton mahdollistamiseksi. Useat jäsenvaltiot ovat ilmaisseet huolensa 5G-verkkoihin liittyvistä mahdollisista turvallisuusriskeistä, kun on kyse 5G-verkoille suunniteltujen radiotaajuusalueiden käyttöoikeuksien myöntämismenettelyistä, ja harkinneet toimenpiteitä näiden riskien varalta (16). |
| --- | --- |

(18)

Jäsenvaltiot ja operaattorit toteuttavat tällä hetkellä tärkeitä toimia 5G-verkkojen laajamittaisen käyttöönoton mahdollistamiseksi. Useat jäsenvaltiot ovat ilmaisseet huolensa 5G-verkkoihin liittyvistä mahdollisista turvallisuusriskeistä, kun on kyse 5G-verkoille suunniteltujen radiotaajuusalueiden käyttöoikeuksien myöntämismenettelyistä, ja harkinneet toimenpiteitä näiden riskien varalta (16).

| (19) | 5G-verkkojen kyberturvallisuusriskejä vähennettäessä olisi otettava huomioon sekä teknisiä että muita tekijöitä. Teknisiä tekijöitä voivat olla esimerkiksi kyberhaavoittuvuudet, joita voidaan hyödyntää luvattoman pääsyn saamiseksi tietoihin (kybervakoilu taloudellisiin tai poliittisiin tarkoituksiin) taikka muihin haitantekotarkoituksiin (kyberhyökkäykset, joilla pyritään häiritsemään tai tuhoamaan järjestelmiä ja tietoja). Tärkeitä näkökohtia, joita olisi pohdittava, ovat tarve suojella verkostoja niiden koko elinkaaren ajan sekä tarve kattaa kaikki asiaan liittyvät laitteet, mukaan lukien 5G-verkkojen suunnittelu-, kehitys-, hankinta-, käyttöönotto-, toiminta- ja ylläpitovaiheissa. |
| --- | --- |

(19)

5G-verkkojen kyberturvallisuusriskejä vähennettäessä olisi otettava huomioon sekä teknisiä että muita tekijöitä. Teknisiä tekijöitä voivat olla esimerkiksi kyberhaavoittuvuudet, joita voidaan hyödyntää luvattoman pääsyn saamiseksi tietoihin (kybervakoilu taloudellisiin tai poliittisiin tarkoituksiin) taikka muihin haitantekotarkoituksiin (kyberhyökkäykset, joilla pyritään häiritsemään tai tuhoamaan järjestelmiä ja tietoja). Tärkeitä näkökohtia, joita olisi pohdittava, ovat tarve suojella verkostoja niiden koko elinkaaren ajan sekä tarve kattaa kaikki asiaan liittyvät laitteet, mukaan lukien 5G-verkkojen suunnittelu-, kehitys-, hankinta-, käyttöönotto-, toiminta- ja ylläpitovaiheissa.

| (20) | Muut tekijät voivat olla esimerkiksi sääntelyllisiä tai muita vaatimuksia, jotka koskevat tieto- ja viestintäteknologialaitteiden toimittajia. Tällaisten tekijöiden merkityksen arvioinnissa olisi otettava huomioon muun muassa kolmannen maan vaikutuksen kokonaisriski, erityisesti sen hallintomalliin liittyen, turvallisuutta koskevien yhteistyösopimusten tai muiden vastaavien tietosuojaan liittyvien järjestelyjen, kuten tietosuojan riittävyyttä koskevien päätösten, puute unionin ja kyseisen kolmannen maan välillä sekä se, onko kyseinen maa osapuolena monenvälisissä, kansainvälisissä tai kahdenvälisissä sopimuksissa, jotka koskevat kyberturvallisuutta, kyberrikollisuuden torjuntaa tai tietosuojaa. |
| --- | --- |

(20)

Muut tekijät voivat olla esimerkiksi sääntelyllisiä tai muita vaatimuksia, jotka koskevat tieto- ja viestintäteknologialaitteiden toimittajia. Tällaisten tekijöiden merkityksen arvioinnissa olisi otettava huomioon muun muassa kolmannen maan vaikutuksen kokonaisriski, erityisesti sen hallintomalliin liittyen, turvallisuutta koskevien yhteistyösopimusten tai muiden vastaavien tietosuojaan liittyvien järjestelyjen, kuten tietosuojan riittävyyttä koskevien päätösten, puute unionin ja kyseisen kolmannen maan välillä sekä se, onko kyseinen maa osapuolena monenvälisissä, kansainvälisissä tai kahdenvälisissä sopimuksissa, jotka koskevat kyberturvallisuutta, kyberrikollisuuden torjuntaa tai tietosuojaa.

| (21) | Tärkeä vaihe 5G-verkkojen kyberturvallisuutta koskevan unionin toimintatavan kehittämisessä olisi riskinarvioinnin toteuttaminen kansallisella tasolla. Tämä auttaisi jäsenvaltioita mukauttamaan turvavaatimuksia ja riskienhallintaa koskevia kansallisia toimenpiteitään arvioinnin tulosten perusteella. |
| --- | --- |

(21)

Tärkeä vaihe 5G-verkkojen kyberturvallisuutta koskevan unionin toimintatavan kehittämisessä olisi riskinarvioinnin toteuttaminen kansallisella tasolla. Tämä auttaisi jäsenvaltioita mukauttamaan turvavaatimuksia ja riskienhallintaa koskevia kansallisia toimenpiteitään arvioinnin tulosten perusteella.

| (22) | Koordinointia olisi kehitettävä, jotta voitaisiin varmistaa kyberturvallisuusuhkien lieventämiseen tarkoitettujen toimenpiteiden tehokkuus. Nämä toimenpiteet ovat olennaisia sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja henkilötietojen ja yksityisyyden suojan kannalta. |
| --- | --- |

(22)

Koordinointia olisi kehitettävä, jotta voitaisiin varmistaa kyberturvallisuusuhkien lieventämiseen tarkoitettujen toimenpiteiden tehokkuus. Nämä toimenpiteet ovat olennaisia sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja henkilötietojen ja yksityisyyden suojan kannalta.

| (23) | Kansallisen riskinarvioinnin pitäisi muodostaa perusta unionin koordinoidulle riskinarvioinnille, joka muodostuu uhkaympäristön kartoittamisesta sekä yhteisestä arvioinnista, jonka jäsenvaltiot toteuttavat komission tuella yhdessä Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA) kanssa. |
| --- | --- |

(23)

Kansallisen riskinarvioinnin pitäisi muodostaa perusta unionin koordinoidulle riskinarvioinnille, joka muodostuu uhkaympäristön kartoittamisesta sekä yhteisestä arvioinnista, jonka jäsenvaltiot toteuttavat komission tuella yhdessä Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA) kanssa.

| (24) | Yhteistyöryhmän olisi kansalliset ja unionin riskinarvioinnit huomioon ottaen laadittava välineistö, jossa yksilöidään kyberturvallisuusuhkien ja niiden lieventämiseen tähtäävien mahdollisten toimenpiteiden tyypit esimerkiksi sertifioinnin, testauksen ja pääsynvalvonnan aloilla. Lisäksi sen olisi yksilöitävä mahdollisia erityistoimenpiteitä, jotka soveltuvat yhden tai useamman jäsenvaltion havaitsemien riskien lieventämiseen. Yhteistyöryhmän olisi hyödynnettävä Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA), Europolin, Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen (BEREC) ja EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen tukea. Komission pitäisi hyödyntää välineistöä kehittäessään yhteisiä vähimmäisvaatimuksia, jotta 5G-verkkojen kyberturvallisuuden korkeaa tasoa voitaisiin parantaa entisestään kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

(24)

Yhteistyöryhmän olisi kansalliset ja unionin riskinarvioinnit huomioon ottaen laadittava välineistö, jossa yksilöidään kyberturvallisuusuhkien ja niiden lieventämiseen tähtäävien mahdollisten toimenpiteiden tyypit esimerkiksi sertifioinnin, testauksen ja pääsynvalvonnan aloilla. Lisäksi sen olisi yksilöitävä mahdollisia erityistoimenpiteitä, jotka soveltuvat yhden tai useamman jäsenvaltion havaitsemien riskien lieventämiseen. Yhteistyöryhmän olisi hyödynnettävä Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA), Europolin, Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen (BEREC) ja EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen tukea. Komission pitäisi hyödyntää välineistöä kehittäessään yhteisiä vähimmäisvaatimuksia, jotta 5G-verkkojen kyberturvallisuuden korkeaa tasoa voitaisiin parantaa entisestään kaikkialla unionissa.

| (25) | Toteutettaessa toimenpiteitä kyberturvallisuusriskien lieventämiseksi olisi otettava huomioon kyberturvallisuuden pitäminen esillä erilaisten palveluntuottajien kautta kutakin yksittäistä verkkoa rakennettaessa. |
| --- | --- |

(25)

Toteutettaessa toimenpiteitä kyberturvallisuusriskien lieventämiseksi olisi otettava huomioon kyberturvallisuuden pitäminen esillä erilaisten palveluntuottajien kautta kutakin yksittäistä verkkoa rakennettaessa.

| (26) | Tämä suositus ei saisi rajoittaa jäsenvaltioiden toimivaltaa sellaisten toimien osalta, jotka koskevat yleistä turvallisuutta, puolustusta, kansallista turvallisuutta tai yksittäisen valtion toimia rikosoikeuden alalla, mukaan lukien jäsenvaltioiden oikeus sulkea palveluntuottajia ja toimittajia markkinoiltaan kansalliseen turvallisuuteen liittyvistä syistä, |
| --- | --- |

(26)

Tämä suositus ei saisi rajoittaa jäsenvaltioiden toimivaltaa sellaisten toimien osalta, jotka koskevat yleistä turvallisuutta, puolustusta, kansallista turvallisuutta tai yksittäisen valtion toimia rikosoikeuden alalla, mukaan lukien jäsenvaltioiden oikeus sulkea palveluntuottajia ja toimittajia markkinoiltaan kansalliseen turvallisuuteen liittyvistä syistä,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

I   TAVOITTEET

| 1) | Tässä suosituksessa yksilöidään toimia, jotka olisi toteutettava 5G-verkkojen kyberturvallisuuden varmistamiseen tähtäävän unionin lähestymistavan kehittämisen tueksi ja seuraavien toimien mahdollistamiseksi:






  a) | Jäsenvaltiot arvioivat 5G-verkkoon kansallisella tasolla vaikuttavia kyberturvallisuusriskejä ja toteuttavat tarvittavat turvatoimet. |
| --- | --- | --- |

1)

a)

Jäsenvaltiot arvioivat 5G-verkkoon kansallisella tasolla vaikuttavia kyberturvallisuusriskejä ja toteuttavat tarvittavat turvatoimet.

| b) | Jäsenvaltiot ja unionin asiaan liittyvät toimielimet, virastot ja muut elimet kehittävät yhdessä unionin koordinoidun riskinarvioinnin, joka perustuu kansallisiin riskinarviointeihin. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltiot ja unionin asiaan liittyvät toimielimet, virastot ja muut elimet kehittävät yhdessä unionin koordinoidun riskinarvioinnin, joka perustuu kansallisiin riskinarviointeihin.

| c) | Direktiivillä (EU) 2016/1148 perustettu yhteistyöryhmä yksilöi mahdolliset yhteiset toimenpiteet niiden kyberturvallisuusriskien lieventämiseksi, jotka liittyvät digitaalista ekosysteemiä, erityisesti 5G-verkkoja, tukevaan infrastruktuuriin. |
| --- | --- |

c)

Direktiivillä (EU) 2016/1148 perustettu yhteistyöryhmä yksilöi mahdolliset yhteiset toimenpiteet niiden kyberturvallisuusriskien lieventämiseksi, jotka liittyvät digitaalista ekosysteemiä, erityisesti 5G-verkkoja, tukevaan infrastruktuuriin.

II   MÄÄRITELMÄT

| 2) | Tässä suosituksessa tarkoitetaan






  a) | ’5G-verkoilla’ kaikkia olennaisia infrastruktuurin osatekijöitä, jotka liittyvät matkaviestinnän ja langattoman viestinnän teknologiaan, jota käytetään sellaisissa yhteenliitettävyys- ja lisäarvopalveluissa, joihin liittyy edistyneitä suorituskykyominaisuuksia – kuten hyvin suuret datanopeudet ja kapasiteetti, lyhyen vasteajan viestintä ja erittäin korkea luotettavuusaste – taikka tukemaan suurta määrää verkkoon liitettyjä laitteita. Näihin voivat kuulua aikaisemmat verkkoelementit, jotka perustuvat matkaviestinnän ja langattoman viestinnän edellisiin sukupolviin, kuten 4G:hen ja 3G:hen. 5G-verkkojen tulisi katsoa sisältävän kaikki verkon olennaiset osat; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

’5G-verkoilla’ kaikkia olennaisia infrastruktuurin osatekijöitä, jotka liittyvät matkaviestinnän ja langattoman viestinnän teknologiaan, jota käytetään sellaisissa yhteenliitettävyys- ja lisäarvopalveluissa, joihin liittyy edistyneitä suorituskykyominaisuuksia – kuten hyvin suuret datanopeudet ja kapasiteetti, lyhyen vasteajan viestintä ja erittäin korkea luotettavuusaste – taikka tukemaan suurta määrää verkkoon liitettyjä laitteita. Näihin voivat kuulua aikaisemmat verkkoelementit, jotka perustuvat matkaviestinnän ja langattoman viestinnän edellisiin sukupolviin, kuten 4G:hen ja 3G:hen. 5G-verkkojen tulisi katsoa sisältävän kaikki verkon olennaiset osat;

| b) | ’digitaalista ekosysteemiä tukevalla infrastruktuurilla’ infrastruktuuria, jolla mahdollistetaan digitaalinen muutos monissa talous- ja yhteiskuntaelämän kriittisissä sovelluksissa. |
| --- | --- |

b)

’digitaalista ekosysteemiä tukevalla infrastruktuurilla’ infrastruktuuria, jolla mahdollistetaan digitaalinen muutos monissa talous- ja yhteiskuntaelämän kriittisissä sovelluksissa.

III   TOIMET KANSALLISELLA TASOLLA

| 3) | Jäsenvaltioiden olisi 30. kesäkuuta 2019 mennessä toteutettava 5G-verkkoinfrastruktuurin riskinarviointi, jossa olisi muun muassa yksilöitävä kaikkein arimmat osatekijät, joihin kohdistuvilla tietoturvaloukkauksilla olisi huomattava kielteinen vaikutus. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi samaan päivään mennessä tarkistettava kansallisella tasolla sovellettavia turvavaatimuksia ja riskienhallintamenetelmiä ottaakseen huomioon kyberturvallisuusuhkat, jotka voivat johtua i) teknisistä tekijöistä, kuten 5G-verkkojen erityisistä teknisistä ominaisuuksista, ja ii) muista tekijöistä, kuten oikeudellisesta ja poliittisesta kehyksestä, joita kolmansissa maissa saatetaan soveltaa tieto- ja viestintäteknisten laitteiden toimittajiin. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Jäsenvaltioiden olisi kansallisen riskinarvioinnin ja tarkistuksen perusteella sekä unionin tason koordinoidut toimet huomioon ottaen






  a) | päivitettävä 5G-verkkojen yhteydessä sovellettavia turvavaatimuksia ja riskienhallintamenetelmiä; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

päivitettävä 5G-verkkojen yhteydessä sovellettavia turvavaatimuksia ja riskienhallintamenetelmiä;

| b) | päivitettävä velvoitteet, jotka direktiivin 2002/21/EY 13 a ja 13 b artiklan nojalla koskevat yleisiä viestintäverkkoja tai yleisesti saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavia yrityksiä; |
| --- | --- |

b)

päivitettävä velvoitteet, jotka direktiivin 2002/21/EY 13 a ja 13 b artiklan nojalla koskevat yleisiä viestintäverkkoja tai yleisesti saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavia yrityksiä;

| c) | liitettävä yleisvaltuutukseen ehtoja, jotka koskevat julkisten verkkojen turvaamista luvatonta käyttöä vastaan, ja pyydettävä direktiivin 2002/20/EY nojalla yrityksiä, jotka osallistuvat tuleviin 5G-kaistojen radiotaajuusalueiden käyttöoikeuksien myöntämismenettelyihin, sitoutumaan verkkoihin liittyvien turvavaatimusten noudattamiseen. |
| --- | --- |

c)

liitettävä yleisvaltuutukseen ehtoja, jotka koskevat julkisten verkkojen turvaamista luvatonta käyttöä vastaan, ja pyydettävä direktiivin 2002/20/EY nojalla yrityksiä, jotka osallistuvat tuleviin 5G-kaistojen radiotaajuusalueiden käyttöoikeuksien myöntämismenettelyihin, sitoutumaan verkkoihin liittyvien turvavaatimusten noudattamiseen.

| d) | sovellettava muita ehkäiseviä toimenpiteitä, joilla on tarkoitus lieventää mahdollisia kyberturvallisuusriskejä. |
| --- | --- |

d)

sovellettava muita ehkäiseviä toimenpiteitä, joilla on tarkoitus lieventää mahdollisia kyberturvallisuusriskejä.

| 5) | Edellä 4 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin pitäisi sisältyä toimittajille ja operaattoreille asetettuja vahvistettuja velvoitteita huolehtia verkkojen arkojen osien turvallisuudesta sekä tarvittaessa velvoitteita toimittaa toimivaltaisille kansallisille viranomaisille tietoa sähköisiin viestintäverkkoihin suunnitelluista muutoksista, sekä vaatimuksia testauttaa erityisten tietotekniikkakomponenttien ja -järjestelmien turvallisuus ja eheys etukäteen kansallisissa tarkastus-/sertifiointilaboratorioissa. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Kahden tai useamman jäsenvaltion olisi toteutettava yhteisiä tietoturvatarkastuksia käyttäen ja jakaen asianmukaista teknistä asiantuntemusta sekä teknisiä tiloja, jotka liittyvät digitaalista ekosysteemiä ja 5G-verkkoja tukevaan infrastruktuuriin, esimerkiksi silloin, kun sama yritys käyttää tai rakentaa verkkoinfrastruktuuria useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa tai kun verkkorakenteissa on paljon yhtäläisyyksiä. Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA), Europolin ja Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen (BEREC) olisi asetettava etusijalle tähän alaan liittyvät jäsenvaltioiden tukipyynnöt. Näiden arviointien tulokset olisi toimitettava yhteistyöryhmälle ja tietoturvaloukkauksiin reagoivien ja niitä tutkivien yksiköiden verkostolle. |
| --- | --- |

6)

IV   KOORDINOIDUT TOIMET UNIONIN TASOLLA

| 7) | Jotta voitaisiin kehittää yhteinen tapa toimia 5G-verkkoihin liittyvien kyberturvallisuusriskien lieventämiseksi, jäsenvaltioiden olisi alettava noudattaa yhteistyöryhmässä erillistä menettelyä 30. huhtikuuta 2019 mennessä. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa kutsuttava asiaan liittyviä viranomaisia osallistumaan yhteistyöryhmän työskentelyyn. |
| --- | --- |

7)

Koordinoitu Euroopan tason riskianalyysi

| 8) | Jäsenvaltioiden olisi vaihdettava tietoja keskenään ja asiaan liittyvien unionin elinten kanssa muodostaakseen yleisen tietoisuuden olemassa olevista ja mahdollisista 5G-verkkoihin liittyvistä kyberturvallisuusriskeistä. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Jäsenvaltioiden olisi toimitettava kansalliset riskinarviointinsa komissiolle ja Euroopan unionin kyberturvallisuusvirastolle (ENISA) 15. heinäkuuta 2019 mennessä. |
| --- | --- |

9)

| 10) | ENISAn pitäisi laatia erityinen kartoitus 5G-verkkojen uhkaympäristöstä. Direktiivillä (EU) 2016/1148 perustettujen yhteistyöryhmän ja tietoturvaloukkauksiin reagoivien ja niitä tutkivien yksiköiden verkoston pitäisi tukea tätä prosessia. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Jäsenvaltioiden olisi kaikki nämä tekijät huomioon ottaen laadittava 1. lokakuuta 2019 mennessä komission tuella ja yhdessä Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA) kanssa yhteinen arviointi unionin laajuisesta altistumisesta riskeille, jotka liittyvät digitaalista ekosysteemiä ja erityisesti 5G-verkkoja tukevaan infrastruktuuriin. |
| --- | --- |

11)

| 12) | Tässä yhteisessä arvioinnissa olisi asetettava etusijalle riskianalyysi, joka keskittyy erityisesti 5G-verkkojen ydinelementteihin kuuluviin arkoihin tai haavoittuviin osatekijöihin, käyttö- ja kunnossapitokeskukseen sekä teollisuussovelluksissa käytettyihin 5G-liityntäverkkoelementteihin. |
| --- | --- |

12)

| 13) | Toisessa vaiheessa yhteinen arviointi olisi laajennettava digitaalisen arvoketjun muihin strategisiin osatekijöihin. |
| --- | --- |

13)

Yhteinen unionin välineistö riskien vähentämiseksi

| 14) | Yhteistyöryhmän olisi yksilöitävä parhaat 4 kohdassa tarkoitetut, kansallisella tasolla sovellettava käytännöt. Näiden kansallisten parhaiden käytäntöjen perusteella olisi sovittava 31. joulukuuta 2019 mennessä asianmukaisista, tehokkaista ja oikeasuhtaisista mahdollisista riskienhallintatoimenpiteistä kansallisella ja unionin tasolla havaittujen kyberturvallisuusriskien lieventämiseksi. Komissio hyödyntäisi tätä toimenpiteiden välineistöä kehittäessään yhteisiä vähimmäisvaatimuksia, jotta 5G-verkkojen kyberturvallisuuden korkeaa tasoa voitaisiin parantaa entisestään kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

14)

| 15) | Välineistössä olisi oltava






  a) | kartoitus niistä turvallisuusriskityypeistä, jotka voivat vaikuttaa 5G-verkkojen kyberturvallisuuteen (esim. toimitusketjun riskit, ohjelmistojen haavoittuvuusriskit, pääsynvalvontaan liittyvät riskit sekä riskit, jotka johtuvat oikeudellisesta ja poliittisesta kehyksestä, joita kolmansissa maissa saatetaan soveltaa tieto- ja viestintäteknisten laitteiden toimittajiin), ja |
| --- | --- | --- |

15)

a)

kartoitus niistä turvallisuusriskityypeistä, jotka voivat vaikuttaa 5G-verkkojen kyberturvallisuuteen (esim. toimitusketjun riskit, ohjelmistojen haavoittuvuusriskit, pääsynvalvontaan liittyvät riskit sekä riskit, jotka johtuvat oikeudellisesta ja poliittisesta kehyksestä, joita kolmansissa maissa saatetaan soveltaa tieto- ja viestintäteknisten laitteiden toimittajiin), ja

| b) | joukko mahdollisia lievennystoimia (esim. kolmannen osapuolen sertifiointi laitteille, ohjelmistoille tai palveluille, muodollinen laitteisto- ja ohjelmistotestaus tai vaatimustenmukaisuuden tarkistaminen, prosessit, joilla varmistetaan pääsynvalvonnan olemassaolo ja käyttö sekä sellaisten tuotteiden, palveluiden tai toimittajien yksilöinti, joiden turvallisuutta ei pidetä varmana). Näillä toimenpiteillä pitäisi voida vastata kaikentyyppisiin turvallisuusriskeihin, joita yksi tai useampi jäsenvaltio on havainnut riskinarvioinnissaan. |
| --- | --- |

b)

joukko mahdollisia lievennystoimia (esim. kolmannen osapuolen sertifiointi laitteille, ohjelmistoille tai palveluille, muodollinen laitteisto- ja ohjelmistotestaus tai vaatimustenmukaisuuden tarkistaminen, prosessit, joilla varmistetaan pääsynvalvonnan olemassaolo ja käyttö sekä sellaisten tuotteiden, palveluiden tai toimittajien yksilöinti, joiden turvallisuutta ei pidetä varmana). Näillä toimenpiteillä pitäisi voida vastata kaikentyyppisiin turvallisuusriskeihin, joita yksi tai useampi jäsenvaltio on havainnut riskinarvioinnissaan.

| 16) | Kun 5G-verkkoja koskevat eurooppalaiset kyberturvallisuussertifiointijärjestelmät on kehitetty, jäsenvaltioiden olisi annettava unionin lainsäädännön mukaisesti kansallisia teknisiä määräyksiä, joiden mukaan näiden järjestelmien kattamien tieto- ja viestintätekniikan tuotteiden, palvelujen ja järjestelmien sertifiointi on pakollista. |
| --- | --- |

16)

| 17) | Jäsenvaltioiden olisi yhdessä komission kanssa määriteltävä yleisvaltuutukseen liitettävät ehdot, jotka koskevat julkisten verkkojen turvaamista luvatonta käyttöä vastaan, sekä verkkoihin liittyvät turvavaatimukset, jotta ne voisivat direktiivin 2002/20/EY nojalla pyytää sitoumuksia yrityksiltä, jotka osallistuvat 5G-kaistojen radiotaajuuksien käyttöoikeuksien myöntämismenettelyihin. Nämä olisi mahdollisuuksien mukaan otettava huomioon 4 kohdan c alakohdan mukaisissa toimenpiteissä. |
| --- | --- |

17)

| 18) | Jäsenvaltioiden olisi tehtävä komission kanssa yhteistyötä sellaisten erityisten turvavaatimusten kehittämiseksi, joita voitaisiin soveltaa 5G-verkkoihin liittyvien julkisten hankintojen yhteydessä. Niihin tulisi sisältyä velvoittava vaatimus soveltaa julkisissa hankinnoissa kyberturvallisuussertifiointijärjestelmiä, jos tällaiset järjestelmät eivät vielä sido kaikkia toimittajia ja operaattoreita. |
| --- | --- |

18)

V   UUDELLEENTARKASTELU

| 19) | Jäsenvaltioiden olisi yhdessä komission kanssa arvioitava tämän suosituksen vaikutuksia 1. lokakuuta 2020 mennessä asianmukaisten jatkotoimien määrittämiseksi. Arvioinnissa olisi otettava huomioon unionin koordinoidun riskinarvioinnin tulokset sekä unionin välineistö. |
| --- | --- |

19)

Tehty Strasbourgissa 26 päivänä maaliskuuta 2019.

Komission puolesta

Julian KING

Komission jäsen

---

(1)  COM(2016) 588 final.

1

(2)  
  Maaliskuun 21. ja 22 päivänä 2019 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät.

2

(3)  Unionin tila 2018: Suvereeni Eurooppa – On aika toimia, 12. syyskuuta 2018.

3

(4)  JOIN(2019) 5 final.

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2019-0156+0+DOC+PDF+V0//FI

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/21/EY, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2002, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä (puitedirektiivi) (EUVL L 108, 24.4.2002, s. 33), sekä erityisdirektiivit.

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/1972, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä (EUVL L 321, 17.12.2018, s. 36).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/20/EY, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2002, sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista (valtuutusdirektiivi) (EYVL L 108, 24.4.2002, s. 21).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2002, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37).

9

(10)  https://resilience.enisa.europa.eu/article-13

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/1148, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2016, toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa (EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1).

11

(12)  Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus EU:n kyberturvallisuusvirastosta ENISAsta ja asetuksen (EU) 526/2013 kumoamisesta sekä tieto- ja viestintätekniikan kyberturvallisuussertifioinnista (”kyberturvallisuusasetus”), COM/2017/ 477 final – 2017/0225 (COD).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/452, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2019, unioniin tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tarkoitettujen puitteiden perustamisesta (EUVL L 79I, 21.3.2019, s. 1).

15

(16)  Vuonna 2019 on tarkoitus järjestää ainakin yhtä taajuusaluetta koskeva huutokauppamenettely seuraavissa 11 jäsenvaltiossa: Alankomaat, Belgia, Irlanti, Itävalta, Kreikka, Liettua, Portugali, Ranska, Saksa, Tšekki, Unkari. Vuonna 2020 on tarkoitus järjestää kuusi muuta huutokauppaa seuraavissa kuudessa maassa: Espanja, Liettua (useita taajuuksia), Malta, Puola, Slovakia, Yhdistynyt kuningaskunta. Lähde: http://5gobservatory.eu/observatory-overview/observatory-reports/

16

---