# Az Európai Unió L 91/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 91 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. március 29. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 91

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. március 29.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/515 rendelete (2019. március 19.) a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk kölcsönös elismeréséről és a 764/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/516 rendelete (2019. március 19.) a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról, valamint a 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv és az 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (GNI-rendelet) (
  1
  ) | 19 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/517 rendelete (2019. március 19.) a .eu felső szintű domainnév bevezetéséről és működéséről, valamint a 733/2002/EK rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint a 874/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 25 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/518 rendelete (2019. március 19.) a 924/2009/EK rendeletnek az Unión belüli, határokon átnyúló fizetések egyes díjai és a pénznemek közötti átváltási díjak tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 36 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/519 rendelete (2019. március 19.) a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló 167/2013/EU rendelet módosításáról (
  1
  ) | 42 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/520 irányelve (2019. március 19.) az Unión belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról és az útdíjfizetés elmulasztásával kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről (
  1
  ) | 45 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/515 rendelete (2019. március 19.) a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk kölcsönös elismeréséről és a 764/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/516 rendelete (2019. március 19.) a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról, valamint a 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv és az 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (GNI-rendelet) (
  1
  )

1

19

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/517 rendelete (2019. március 19.) a .eu felső szintű domainnév bevezetéséről és működéséről, valamint a 733/2002/EK rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint a 874/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

25

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/518 rendelete (2019. március 19.) a 924/2009/EK rendeletnek az Unión belüli, határokon átnyúló fizetések egyes díjai és a pénznemek közötti átváltási díjak tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

36

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/519 rendelete (2019. március 19.) a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló 167/2013/EU rendelet módosításáról (
  1
  )

1

42

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/520 irányelve (2019. március 19.) az Unión belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról és az útdíjfizetés elmulasztásával kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről (
  1
  )

1

45

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv módosításáról szóló, 2018. június 28-i (EU) 2018/957 európai parlamenti és tanácsi irányelvhez ( HL L 173., 2018.7.9. ) | 77 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv módosításáról szóló, 2018. június 28-i (EU) 2018/957 európai parlamenti és tanácsi irányelvhez ( HL L 173., 2018.7.9. )

( HL L 173., 2018.7.9. )

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2019.3.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.3.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/515 RENDELETE

(2019. március 19.)

a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk kölcsönös elismeréséről és a 764/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A belső piac olyan, belső határok nélküli térség, amelyben az áruk szabad mozgása a Szerződésekkel összhangban biztosított. A tagállamok között tilos a behozatalra vonatkozó mennyiségi korlátozás és azzal azonos hatású minden intézkedés. E tilalom hatálya alá tartozik minden olyan nemzeti intézkedés, amely közvetlenül vagy közvetve ténylegesen vagy potenciálisan akadályozhatja az Unión belüli árukereskedelmet. Az áruk belső piacon belüli szabad mozgásának biztosítása a szabályok uniós szintű harmonizálása révén – amelyek az egyes áruk forgalmazására vonatkozóan közös követelményeket határoznak meg –, vagy az uniós harmonizációs szabályok hatálya alá nem teljes mértékben tartozó áruk vagy árujellemzők esetében az Európai Unió Bírósága által meghatározottak szerinti kölcsönös elismerés elvének alkalmazásával történik. |
| --- | --- |

(1)

A belső piac olyan, belső határok nélküli térség, amelyben az áruk szabad mozgása a Szerződésekkel összhangban biztosított. A tagállamok között tilos a behozatalra vonatkozó mennyiségi korlátozás és azzal azonos hatású minden intézkedés. E tilalom hatálya alá tartozik minden olyan nemzeti intézkedés, amely közvetlenül vagy közvetve ténylegesen vagy potenciálisan akadályozhatja az Unión belüli árukereskedelmet. Az áruk belső piacon belüli szabad mozgásának biztosítása a szabályok uniós szintű harmonizálása révén – amelyek az egyes áruk forgalmazására vonatkozóan közös követelményeket határoznak meg –, vagy az uniós harmonizációs szabályok hatálya alá nem teljes mértékben tartozó áruk vagy árujellemzők esetében az Európai Unió Bírósága által meghatározottak szerinti kölcsönös elismerés elvének alkalmazásával történik.

| (2) | A szabályok uniós szintű harmonizációjához elengedhetetlen, hogy jól működjön a kölcsönös elismerés elve, különösen figyelembe véve azt, hogy sok áru mind harmonizált, mind nem harmonizált jellemzőkkel is rendelkezik. |
| --- | --- |

(2)

A szabályok uniós szintű harmonizációjához elengedhetetlen, hogy jól működjön a kölcsönös elismerés elve, különösen figyelembe véve azt, hogy sok áru mind harmonizált, mind nem harmonizált jellemzőkkel is rendelkezik.

| (3) | Az áruk tagállamok közötti szabad mozgását gátló akadályok jogellenesen keletkezhetnek, amennyiben – az árura vagy bizonyos árujellemzőkre vonatkozó uniós harmonizációs szabályok hiányában – egy tagállam illetékes hatósága olyan nemzeti szabályokat alkalmaz a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott árura, amelyek előírják, hogy az áru feleljen meg bizonyos műszaki követelményeknek, például a megjelölésre, a formára, a méretre, a tömegre, az összetételre, a kiszerelésre, a címkézésre vagy a csomagolásra vonatkozó követelményeknek. Az ilyen szabályok más tagállamban jogszerűen forgalmazott árura való alkalmazása ellentétes lehet az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 34. és 36. cikkével, még akkor is, ha a szabályok megkülönböztetés nélkül minden árura alkalmazandóak. |
| --- | --- |

(3)

Az áruk tagállamok közötti szabad mozgását gátló akadályok jogellenesen keletkezhetnek, amennyiben – az árura vagy bizonyos árujellemzőkre vonatkozó uniós harmonizációs szabályok hiányában – egy tagállam illetékes hatósága olyan nemzeti szabályokat alkalmaz a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott árura, amelyek előírják, hogy az áru feleljen meg bizonyos műszaki követelményeknek, például a megjelölésre, a formára, a méretre, a tömegre, az összetételre, a kiszerelésre, a címkézésre vagy a csomagolásra vonatkozó követelményeknek. Az ilyen szabályok más tagállamban jogszerűen forgalmazott árura való alkalmazása ellentétes lehet az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 34. és 36. cikkével, még akkor is, ha a szabályok megkülönböztetés nélkül minden árura alkalmazandóak.

| (4) | A kölcsönös elismerés elve az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatából ered. Ezen elv szerint a tagállamok nem tilthatják meg a területükön olyan áru értékesítését, amelyet jogszerűen forgalmaznak valamely másik tagállamban, még akkor sem, ha azt az árut – azt az árut is beleértve, amely nem gyártási folyamat eredményeként kerül előállításra – eltérő műszaki szabályok szerint állították elő. A kölcsönös elismerés elve azonban nem abszolút jellegű. A tagállamok korlátozhatják egy valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áru forgalmazását, amennyiben az ilyen korlátozások az EUMSZ 36. cikkében meghatározott indokok, vagy az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata által az áruk szabad mozgásával kapcsolatosan elismert, közérdeken alapuló egyéb kényszerítő indok alapján igazoltak, és amennyiben az ilyen korlátozások az elérni kívánt céllal arányosak. Ez a rendelet előírja annak kötelezettségét, hogy a piacra jutás korlátozását vagy megtagadását egyértelműen megindokolják. |
| --- | --- |

(4)

A kölcsönös elismerés elve az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatából ered. Ezen elv szerint a tagállamok nem tilthatják meg a területükön olyan áru értékesítését, amelyet jogszerűen forgalmaznak valamely másik tagállamban, még akkor sem, ha azt az árut – azt az árut is beleértve, amely nem gyártási folyamat eredményeként kerül előállításra – eltérő műszaki szabályok szerint állították elő. A kölcsönös elismerés elve azonban nem abszolút jellegű. A tagállamok korlátozhatják egy valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áru forgalmazását, amennyiben az ilyen korlátozások az EUMSZ 36. cikkében meghatározott indokok, vagy az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata által az áruk szabad mozgásával kapcsolatosan elismert, közérdeken alapuló egyéb kényszerítő indok alapján igazoltak, és amennyiben az ilyen korlátozások az elérni kívánt céllal arányosak. Ez a rendelet előírja annak kötelezettségét, hogy a piacra jutás korlátozását vagy megtagadását egyértelműen megindokolják.

| (5) | A közérdeken alapuló kényszerítő indok fogalma az Európai Unió Bírósága által az EUMSZ 34. és 36. cikkéhez kapcsolódó ítélkezési gyakorlat során kidolgozott, folyamatosan alakuló fogalom. Amennyiben legitim különbségek vannak az egyes tagállamok között, az ilyen kényszerítő indokok igazolhatják a nemzeti műszaki szabályok illetékes hatóságok általi alkalmazását. Mindazonáltal a közigazgatási határozatoknak mindig kellően indokoltaknak, jogszerűeknek és megfelelőnek kell lenniük, valamint tiszteletben kell tartaniuk az arányosság elvét, az illetékes hatóságnak pedig olyan határozatot kell hoznia, amely a lehető legkevesebb korlátozással jár. Az áruk belső piaca működésének javítása érdekében a nemzeti műszaki szabályoknak a célnak megfelelőnek kell lenniük, és nem eredményezhetnek aránytalan, nem vámjellegű akadályokat. Ezenkívül a más tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk tekintetében a piacra jutást korlátozó vagy megtagadó közigazgatási határozatok nem alapulhatnak pusztán azon a tényen, hogy a vizsgált áruk a tagállam által kitűzött jogos közérdekű célt más módon teljesítik, mint ahogyan az áruk az említett tagállamban ezt a célt teljesítik. A tagállamok segítése érdekében a Bizottságnak nem kötelező iránymutatást kell nyújtania az Európai Unió Bíróságának a közérdeken alapuló kényszerítő indok fogalmára és a kölcsönös elismerés elve alkalmazásának módjára vonatkozó ítélkezési gyakorlatával kapcsolatban. Az illetékes hatóságok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy észrevételeket tegyenek az iránymutatáshoz és visszajelzést adjanak azzal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(5)

A közérdeken alapuló kényszerítő indok fogalma az Európai Unió Bírósága által az EUMSZ 34. és 36. cikkéhez kapcsolódó ítélkezési gyakorlat során kidolgozott, folyamatosan alakuló fogalom. Amennyiben legitim különbségek vannak az egyes tagállamok között, az ilyen kényszerítő indokok igazolhatják a nemzeti műszaki szabályok illetékes hatóságok általi alkalmazását. Mindazonáltal a közigazgatási határozatoknak mindig kellően indokoltaknak, jogszerűeknek és megfelelőnek kell lenniük, valamint tiszteletben kell tartaniuk az arányosság elvét, az illetékes hatóságnak pedig olyan határozatot kell hoznia, amely a lehető legkevesebb korlátozással jár. Az áruk belső piaca működésének javítása érdekében a nemzeti műszaki szabályoknak a célnak megfelelőnek kell lenniük, és nem eredményezhetnek aránytalan, nem vámjellegű akadályokat. Ezenkívül a más tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk tekintetében a piacra jutást korlátozó vagy megtagadó közigazgatási határozatok nem alapulhatnak pusztán azon a tényen, hogy a vizsgált áruk a tagállam által kitűzött jogos közérdekű célt más módon teljesítik, mint ahogyan az áruk az említett tagállamban ezt a célt teljesítik. A tagállamok segítése érdekében a Bizottságnak nem kötelező iránymutatást kell nyújtania az Európai Unió Bíróságának a közérdeken alapuló kényszerítő indok fogalmára és a kölcsönös elismerés elve alkalmazásának módjára vonatkozó ítélkezési gyakorlatával kapcsolatban. Az illetékes hatóságok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy észrevételeket tegyenek az iránymutatáshoz és visszajelzést adjanak azzal kapcsolatban.

| (6) | A Versenyképességi Tanács az egységes piacra vonatkozó szakpolitikával kapcsolatban megfogalmazott, 2013. decemberi következtetéseiben megjegyezte, hogy az egységes piacon a vállalkozásokra és a fogyasztókra vonatkozó keretfeltételek javítása érdekében valamennyi releváns eszközt megfelelően alkalmazni kell, beleértve a kölcsönös elismerést is. A Tanács felkérte a Bizottságot, hogy tegyen jelentést azokról az esetekről, amikor a kölcsönös elismerés elvének működése még mindig nem megfelelő vagy problémás. A Versenyképességi Tanács 2015 februárjában az egységes piacra vonatkozó szakpolitikával kapcsolatban megfogalmazott következtetéseiben felszólította a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a kölcsönös elismerés elve hatékony működésének biztosítása érdekében, és terjesszen elő ezt célzó javaslatokat. |
| --- | --- |

(6)

A Versenyképességi Tanács az egységes piacra vonatkozó szakpolitikával kapcsolatban megfogalmazott, 2013. decemberi következtetéseiben megjegyezte, hogy az egységes piacon a vállalkozásokra és a fogyasztókra vonatkozó keretfeltételek javítása érdekében valamennyi releváns eszközt megfelelően alkalmazni kell, beleértve a kölcsönös elismerést is. A Tanács felkérte a Bizottságot, hogy tegyen jelentést azokról az esetekről, amikor a kölcsönös elismerés elvének működése még mindig nem megfelelő vagy problémás. A Versenyképességi Tanács 2015 februárjában az egységes piacra vonatkozó szakpolitikával kapcsolatban megfogalmazott következtetéseiben felszólította a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a kölcsönös elismerés elve hatékony működésének biztosítása érdekében, és terjesszen elő ezt célzó javaslatokat.

| (7) | A 764/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) elfogadására a kölcsönös elismerés elve alkalmazásának megkönnyítése érdekében került sor, olyan eljárások kialakításával, amelyek minimalizálják az olyan áruk szabad mozgását gátló jogellenes akadályok megteremtésének lehetőségét, amelyeket már jogszerűen forgalmaznak valamely másik tagállamban. Az említett rendelet elfogadása ellenére még mindig sok probléma áll fenn a kölcsönös elismerés elvének alkalmazása tekintetében. A 2014 és 2016 között végzett értékelésből az derült ki, hogy a kölcsönös elismerés elve nem működik úgy, ahogyan kellene, és hogy a 764/2008/EK rendelet korlátozott hatást gyakorolt ezen elv alkalmazásának megkönnyítésére. Az említett rendelet által létrehozott eszközöknek és eljárási garanciáknak nem sikerült elérniük a céljukat, a kölcsönös elismerés elvének megfelelőbb alkalmazását. Így például a termékinformációs kapcsolattartó pontok hálózatát, amelyet azért hoztak létre, hogy tájékoztatást nyújtsanak a gazdasági szereplők részére az alkalmazandó nemzeti szabályokról és a kölcsönös elismerés elvének alkalmazásáról, alig ismerik vagy használják a gazdasági szereplők. E hálózaton belül nem kellő mértékű a nemzeti hatóságok közötti együttműködés. Ritkán tartják be a piacra jutást korlátozó vagy megtagadó közigazgatási határozatokra vonatkozó értesítési követelményt. Ennek eredményeként továbbra is fennállnak az áruk szabad mozgását gátló akadályok a belső piacon. |
| --- | --- |

(7)

A 764/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) elfogadására a kölcsönös elismerés elve alkalmazásának megkönnyítése érdekében került sor, olyan eljárások kialakításával, amelyek minimalizálják az olyan áruk szabad mozgását gátló jogellenes akadályok megteremtésének lehetőségét, amelyeket már jogszerűen forgalmaznak valamely másik tagállamban. Az említett rendelet elfogadása ellenére még mindig sok probléma áll fenn a kölcsönös elismerés elvének alkalmazása tekintetében. A 2014 és 2016 között végzett értékelésből az derült ki, hogy a kölcsönös elismerés elve nem működik úgy, ahogyan kellene, és hogy a 764/2008/EK rendelet korlátozott hatást gyakorolt ezen elv alkalmazásának megkönnyítésére. Az említett rendelet által létrehozott eszközöknek és eljárási garanciáknak nem sikerült elérniük a céljukat, a kölcsönös elismerés elvének megfelelőbb alkalmazását. Így például a termékinformációs kapcsolattartó pontok hálózatát, amelyet azért hoztak létre, hogy tájékoztatást nyújtsanak a gazdasági szereplők részére az alkalmazandó nemzeti szabályokról és a kölcsönös elismerés elvének alkalmazásáról, alig ismerik vagy használják a gazdasági szereplők. E hálózaton belül nem kellő mértékű a nemzeti hatóságok közötti együttműködés. Ritkán tartják be a piacra jutást korlátozó vagy megtagadó közigazgatási határozatokra vonatkozó értesítési követelményt. Ennek eredményeként továbbra is fennállnak az áruk szabad mozgását gátló akadályok a belső piacon.

| (8) | A 764/2008/EK rendeletnek számos hiányossága van, ezért azt felül kell vizsgálni és meg kell erősíteni. Az egyértelműség érdekében e rendeletnek a 764/2008/EK rendelet helyébe kell lépnie. E rendeletnek egyértelmű eljárásokat kell megállapítania a más tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk szabad mozgásának, valamint annak biztosítására, hogy a szabad mozgás csak akkor legyen korlátozható, ha a tagállamok ezt jogos közérdek alapján teszik, és a korlátozás indokolt és arányos. Ennek a rendeletnek azt is biztosítania kell, hogy mind a gazdasági szereplők, mind a nemzeti hatóságok betartsák a kölcsönös elismerés elvéből fakadó, meglévő jogokat és kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(8)

A 764/2008/EK rendeletnek számos hiányossága van, ezért azt felül kell vizsgálni és meg kell erősíteni. Az egyértelműség érdekében e rendeletnek a 764/2008/EK rendelet helyébe kell lépnie. E rendeletnek egyértelmű eljárásokat kell megállapítania a más tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk szabad mozgásának, valamint annak biztosítására, hogy a szabad mozgás csak akkor legyen korlátozható, ha a tagállamok ezt jogos közérdek alapján teszik, és a korlátozás indokolt és arányos. Ennek a rendeletnek azt is biztosítania kell, hogy mind a gazdasági szereplők, mind a nemzeti hatóságok betartsák a kölcsönös elismerés elvéből fakadó, meglévő jogokat és kötelezettségeket.

| (9) | E rendelet nem zárja ki az áruk forgalmazási feltételeinek esetleges további harmonizációját a belső piac működésének javítása céljából. |
| --- | --- |

(9)

E rendelet nem zárja ki az áruk forgalmazási feltételeinek esetleges további harmonizációját a belső piac működésének javítása céljából.

| (10) | Kereskedelmi akadályok az EUMSZ 34. és 36. cikkének hatálya alá tartozó, más típusú intézkedésekből is eredhetnek. Ilyen intézkedés lehet például a közbeszerzési eljárásokhoz készített műszaki leírás vagy a tagállamokban a nemzeti nyelvek használatára vonatkozó követelmények. Ezek az intézkedések azonban nem minősülhetnek az e rendelet értelmében vett nemzeti műszaki szabályoknak, és így nem tartozhatnak annak hatálya alá. |
| --- | --- |

(10)

Kereskedelmi akadályok az EUMSZ 34. és 36. cikkének hatálya alá tartozó, más típusú intézkedésekből is eredhetnek. Ilyen intézkedés lehet például a közbeszerzési eljárásokhoz készített műszaki leírás vagy a tagállamokban a nemzeti nyelvek használatára vonatkozó követelmények. Ezek az intézkedések azonban nem minősülhetnek az e rendelet értelmében vett nemzeti műszaki szabályoknak, és így nem tartozhatnak annak hatálya alá.

| (11) | Az előzetes engedélyezési eljárás révén időnként érvényre jutnak olyan nemzeti műszaki szabályok, amelynek értelmében az illetékes hatóságtól hivatalos engedélyt kell beszerezni, mielőtt az árukat az érintett tagállamban forgalomba lehetne hozni. Egy előzetes engedélyezési eljárás megléte önmagában korlátozza az áruk szabad mozgását. Ezért annak érdekében, hogy az áruk belső piacon belüli szabad mozgásának alapvető elve tekintetében indokolt legyen, az ilyen eljárásnak az uniós jog által elismert, közérdekű célon kell alapulnia, valamint arányosnak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lennie. Azt, hogy az ilyen eljárás megfelel-e az uniós jogszabályoknak, az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatában meghatározott megfontolásokra figyelemmel kell értékelni. Ezért e rendelet hatálya alól ki kell zárni azokat a közigazgatási határozatokat, amelyek kizárólag azzal az indoklással korlátozzák vagy tagadják meg a piacra jutást, hogy az áruk nem rendelkeznek érvényes előzetes engedéllyel. Amikor azonban kötelező előzetes engedélyt kérelmeznek egy adott árura vonatkozóan, bármilyen, a kérelemnek az említett tagállamban alkalmazandó nemzeti műszaki szabályok alapján történő elutasítására vonatkozó közigazgatási határozatot csak e rendeletnek megfelelően lehet meghozni annak érdekében, hogy a kérelmező részesüljön az e rendelet által biztosított eljárási védelemben. Ugyanez vonatkozik az áruk önkéntes előzetes engedélyezésére is, ahol létezik ilyen. |
| --- | --- |

(11)

Az előzetes engedélyezési eljárás révén időnként érvényre jutnak olyan nemzeti műszaki szabályok, amelynek értelmében az illetékes hatóságtól hivatalos engedélyt kell beszerezni, mielőtt az árukat az érintett tagállamban forgalomba lehetne hozni. Egy előzetes engedélyezési eljárás megléte önmagában korlátozza az áruk szabad mozgását. Ezért annak érdekében, hogy az áruk belső piacon belüli szabad mozgásának alapvető elve tekintetében indokolt legyen, az ilyen eljárásnak az uniós jog által elismert, közérdekű célon kell alapulnia, valamint arányosnak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lennie. Azt, hogy az ilyen eljárás megfelel-e az uniós jogszabályoknak, az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatában meghatározott megfontolásokra figyelemmel kell értékelni. Ezért e rendelet hatálya alól ki kell zárni azokat a közigazgatási határozatokat, amelyek kizárólag azzal az indoklással korlátozzák vagy tagadják meg a piacra jutást, hogy az áruk nem rendelkeznek érvényes előzetes engedéllyel. Amikor azonban kötelező előzetes engedélyt kérelmeznek egy adott árura vonatkozóan, bármilyen, a kérelemnek az említett tagállamban alkalmazandó nemzeti műszaki szabályok alapján történő elutasítására vonatkozó közigazgatási határozatot csak e rendeletnek megfelelően lehet meghozni annak érdekében, hogy a kérelmező részesüljön az e rendelet által biztosított eljárási védelemben. Ugyanez vonatkozik az áruk önkéntes előzetes engedélyezésére is, ahol létezik ilyen.

| (12) | Fontos tisztázni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó árutípusok magukban foglalják a mezőgazdasági termékeket is. A „mezőgazdasági termékek” kifejezés magában foglalja az EUMSZ 38. cikkének (1) bekezdésében meghatározott halászati termékeket is. Annak azonosítását segítendő, hogy mely árutípusok tartoznak e rendelet hatálya alá, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy mennyire kivitelezhető és milyen előnyökkel jár a kölcsönös elismerés tárgyát képező termékek tájékoztató jellegű felsorolásának továbbfejlesztése. |
| --- | --- |

(12)

Fontos tisztázni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó árutípusok magukban foglalják a mezőgazdasági termékeket is. A „mezőgazdasági termékek” kifejezés magában foglalja az EUMSZ 38. cikkének (1) bekezdésében meghatározott halászati termékeket is. Annak azonosítását segítendő, hogy mely árutípusok tartoznak e rendelet hatálya alá, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy mennyire kivitelezhető és milyen előnyökkel jár a kölcsönös elismerés tárgyát képező termékek tájékoztató jellegű felsorolásának továbbfejlesztése.

| (13) | Fontos tisztázni azt is, hogy a „gyártó” kifejezés nemcsak az áruk gyártóját, hanem az olyan árukat előállító személyeket is magában foglalja, amelyek nem valamely gyártási folyamat eredményeként kerülnek előállításra, a mezőgazdasági termékeket is beleértve, valamint magában foglalja azokat a személyeket is, akik az áruk gyártójaként jelölik meg magukat. |
| --- | --- |

(13)

Fontos tisztázni azt is, hogy a „gyártó” kifejezés nemcsak az áruk gyártóját, hanem az olyan árukat előállító személyeket is magában foglalja, amelyek nem valamely gyártási folyamat eredményeként kerülnek előállításra, a mezőgazdasági termékeket is beleértve, valamint magában foglalja azokat a személyeket is, akik az áruk gyártójaként jelölik meg magukat.

| (14) | E rendelet hatálya alól ki kell zárni a nemzeti bíróságok olyan ügyek jogszerűségét értékelő határozatait, amelyekben egy nemzeti műszaki szabály alkalmazása miatt nem engedélyezik a valamely tagállamban jogszerűen forgalmazott áruknak egy másik tagállamban a piacra jutást, valamint a nemzeti bíróságok szankciókat alkalmazó határozatait. |
| --- | --- |

(14)

E rendelet hatálya alól ki kell zárni a nemzeti bíróságok olyan ügyek jogszerűségét értékelő határozatait, amelyekben egy nemzeti műszaki szabály alkalmazása miatt nem engedélyezik a valamely tagállamban jogszerűen forgalmazott áruknak egy másik tagállamban a piacra jutást, valamint a nemzeti bíróságok szankciókat alkalmazó határozatait.

| (15) | Ahhoz, hogy részesülhessenek a kölcsönös elismerés elvéből származó előnyökből, az áruknak valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruknak kell lenniük. Egyértelművé kell tenni, hogy ahhoz, hogy az árukat valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazottnak lehessen tekinteni, az áruknak meg kell felelniük az adott tagállamban alkalmazandó vonatkozó szabályoknak, és azokat az adott tagállamban a végfelhasználók rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

(15)

Ahhoz, hogy részesülhessenek a kölcsönös elismerés elvéből származó előnyökből, az áruknak valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruknak kell lenniük. Egyértelművé kell tenni, hogy ahhoz, hogy az árukat valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazottnak lehessen tekinteni, az áruknak meg kell felelniük az adott tagállamban alkalmazandó vonatkozó szabályoknak, és azokat az adott tagállamban a végfelhasználók rendelkezésére kell bocsátani.

| (16) | A nemzeti hatóságok és a gazdasági szereplők kölcsönös elismerés elvével kapcsolatos tájékozottságának növelése érdekében a tagállamoknak mérlegelniük kellene, hogy világos és egyértelmű „egységes piaci záradékokról” rendelkezzenek a nemzeti műszaki szabályaikban azzal a céllal, hogy megkönnyítsék az említett elv alkalmazását. |
| --- | --- |

(16)

A nemzeti hatóságok és a gazdasági szereplők kölcsönös elismerés elvével kapcsolatos tájékozottságának növelése érdekében a tagállamoknak mérlegelniük kellene, hogy világos és egyértelmű „egységes piaci záradékokról” rendelkezzenek a nemzeti műszaki szabályaikban azzal a céllal, hogy megkönnyítsék az említett elv alkalmazását.

| (17) | Tagállamonként jelentősen eltér, hogy milyen bizonyítékra van szükség annak igazolására, hogy az árukat jogszerűen forgalmazzák valamely másik tagállamban. Ez szükségtelen terheket, késedelmeket és többletköltségeket idéz elő a gazdasági szereplőknél, és akadályozza a nemzeti hatóságokat abban, hogy hozzájussanak az áruk időben történő vizsgálatához szükséges információkhoz. Ez gátolhatja a kölcsönös elismerés elvének alkalmazását. Ezért elengedhetetlen megkönnyíteni a gazdasági szereplők számára annak bizonyítását, hogy áruikat jogszerűen forgalmazzák valamely másik tagállamban. A gazdasági szereplők számára lehetővé kell tenni, hogy nyilatkozatot tegyenek, amely biztosítja, hogy az illetékes hatóságok rendelkezzenek az árukkal és az érintett másik tagállamban alkalmazandó szabályoknak való megfeleléssel kapcsolatos összes szükséges információval. Az önkéntes nyilatkozat alkalmazása nem akadályozhatja a nemzeti hatóságokat abban, hogy a piacra jutást korlátozó vagy megtagadó közigazgatási határozatot hozzanak, feltéve, hogy az ilyen határozatok arányosak, indokoltak, valamint tiszteletben tartják a kölcsönös elismerés elvét és összhangban állnak ezzel a rendelettel. |
| --- | --- |

(17)

Tagállamonként jelentősen eltér, hogy milyen bizonyítékra van szükség annak igazolására, hogy az árukat jogszerűen forgalmazzák valamely másik tagállamban. Ez szükségtelen terheket, késedelmeket és többletköltségeket idéz elő a gazdasági szereplőknél, és akadályozza a nemzeti hatóságokat abban, hogy hozzájussanak az áruk időben történő vizsgálatához szükséges információkhoz. Ez gátolhatja a kölcsönös elismerés elvének alkalmazását. Ezért elengedhetetlen megkönnyíteni a gazdasági szereplők számára annak bizonyítását, hogy áruikat jogszerűen forgalmazzák valamely másik tagállamban. A gazdasági szereplők számára lehetővé kell tenni, hogy nyilatkozatot tegyenek, amely biztosítja, hogy az illetékes hatóságok rendelkezzenek az árukkal és az érintett másik tagállamban alkalmazandó szabályoknak való megfeleléssel kapcsolatos összes szükséges információval. Az önkéntes nyilatkozat alkalmazása nem akadályozhatja a nemzeti hatóságokat abban, hogy a piacra jutást korlátozó vagy megtagadó közigazgatási határozatot hozzanak, feltéve, hogy az ilyen határozatok arányosak, indokoltak, valamint tiszteletben tartják a kölcsönös elismerés elvét és összhangban állnak ezzel a rendelettel.

| (18) | A gyártó, az importőr, illetve a forgalmazó számára lehetővé kell tenni, hogy a kölcsönös elismerés céljából nyilatkozatot (a továbbiakban: kölcsönös elismerési nyilatkozat) készítsen az áruk jogszerű forgalmazásáról. A kölcsönös elismerési nyilatkozatban szereplő információk megadására a gyártó a legalkalmasabb, mivel az árukat a gyártó ismeri a legjobban, és birtokában van a kölcsönös elismerési nyilatkozatban szereplő információk ellenőrzéséhez szükséges bizonyítékoknak. A gyártót fel kell hatalmazni arra, hogy megbízza a meghatalmazott képviselőjét e nyilatkozatnak a gyártó nevében és a gyártó felelőssége mellett történő elkészítésével. Amennyiben azonban egy adott gazdasági szereplő a nyilatkozatban csak az áruk forgalmazásának jogszerűségére vonatkozó információkat tudja megadni, biztosítani kell annak lehetőségét, hogy egy másik gazdasági szereplő nyújtsa be az azzal kapcsolatos információkat, hogy az adott tagállamban az árukat végfelhasználók részére forgalmazzák, feltéve, hogy ez a gazdasági szereplő vállalja a felelősséget a kölcsönös elismerési nyilatkozatban általa megadott információkért, és rendelkezésre tudja bocsátani az ezen információk ellenőrzéséhez szükséges bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(18)

A gyártó, az importőr, illetve a forgalmazó számára lehetővé kell tenni, hogy a kölcsönös elismerés céljából nyilatkozatot (a továbbiakban: kölcsönös elismerési nyilatkozat) készítsen az áruk jogszerű forgalmazásáról. A kölcsönös elismerési nyilatkozatban szereplő információk megadására a gyártó a legalkalmasabb, mivel az árukat a gyártó ismeri a legjobban, és birtokában van a kölcsönös elismerési nyilatkozatban szereplő információk ellenőrzéséhez szükséges bizonyítékoknak. A gyártót fel kell hatalmazni arra, hogy megbízza a meghatalmazott képviselőjét e nyilatkozatnak a gyártó nevében és a gyártó felelőssége mellett történő elkészítésével. Amennyiben azonban egy adott gazdasági szereplő a nyilatkozatban csak az áruk forgalmazásának jogszerűségére vonatkozó információkat tudja megadni, biztosítani kell annak lehetőségét, hogy egy másik gazdasági szereplő nyújtsa be az azzal kapcsolatos információkat, hogy az adott tagállamban az árukat végfelhasználók részére forgalmazzák, feltéve, hogy ez a gazdasági szereplő vállalja a felelősséget a kölcsönös elismerési nyilatkozatban általa megadott információkért, és rendelkezésre tudja bocsátani az ezen információk ellenőrzéséhez szükséges bizonyítékokat.

| (19) | A kölcsönös elismerési nyilatkozatnak mindig pontos és teljes információt kell tartalmaznia az áruról. A nyilatkozatot ezért naprakészen kell tartani annak érdekében, hogy az tükrözze a változásokat, például a vonatkozó nemzeti műszaki szabályok változásait. |
| --- | --- |

(19)

A kölcsönös elismerési nyilatkozatnak mindig pontos és teljes információt kell tartalmaznia az áruról. A nyilatkozatot ezért naprakészen kell tartani annak érdekében, hogy az tükrözze a változásokat, például a vonatkozó nemzeti műszaki szabályok változásait.

| (20) | Annak biztosítása érdekében, hogy a kölcsönös elismerési nyilatkozatban szolgáltatott információk átfogóak legyenek, összehangolt szerkezetet kell meghatározni az ilyen nyilatkozatok tekintetében, amelyet a nyilatkozatot benyújtani kívánó gazdasági szereplők használhatnak. |
| --- | --- |

(20)

Annak biztosítása érdekében, hogy a kölcsönös elismerési nyilatkozatban szolgáltatott információk átfogóak legyenek, összehangolt szerkezetet kell meghatározni az ilyen nyilatkozatok tekintetében, amelyet a nyilatkozatot benyújtani kívánó gazdasági szereplők használhatnak.

| (21) | Fontos annak biztosítása, hogy a kölcsönös elismerési nyilatkozatot a valóságnak megfelelően és pontosan töltsék ki. Ezért elő kell írni, hogy a gazdasági szereplők felelősek a kölcsönös elismerési nyilatkozatban általuk megadott információkért. |
| --- | --- |

(21)

Fontos annak biztosítása, hogy a kölcsönös elismerési nyilatkozatot a valóságnak megfelelően és pontosan töltsék ki. Ezért elő kell írni, hogy a gazdasági szereplők felelősek a kölcsönös elismerési nyilatkozatban általuk megadott információkért.

| (22) | Az uniós harmonizációs jogszabályok hatálya alá nem tartozó áruk területén működő vállalkozások hatékonyságának és versenyképességének növelése érdekében lehetővé kell tenni új információs technológiák alkalmazását a kölcsönös elismerési nyilatkozat benyújtásának megkönnyítése érdekében. Ezért a gazdasági szereplők számára lehetővé kell tenni, hogy kölcsönös elismerési nyilatkozatukat az interneten nyilvánosan hozzáférhetővé tegyék, feltéve, hogy a kölcsönös elismerési nyilatkozat könnyen hozzáférhető és megbízható formátumú. |
| --- | --- |

(22)

Az uniós harmonizációs jogszabályok hatálya alá nem tartozó áruk területén működő vállalkozások hatékonyságának és versenyképességének növelése érdekében lehetővé kell tenni új információs technológiák alkalmazását a kölcsönös elismerési nyilatkozat benyújtásának megkönnyítése érdekében. Ezért a gazdasági szereplők számára lehetővé kell tenni, hogy kölcsönös elismerési nyilatkozatukat az interneten nyilvánosan hozzáférhetővé tegyék, feltéve, hogy a kölcsönös elismerési nyilatkozat könnyen hozzáférhető és megbízható formátumú.

| (23) | A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a kölcsönös elismerési nyilatkozat mintája és a nyilatkozat kitöltésére vonatkozó iránymutatások az Unió valamennyi hivatalos nyelvén rendelkezésre álljanak az egységes digitális kapun keresztül. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a kölcsönös elismerési nyilatkozat mintája és a nyilatkozat kitöltésére vonatkozó iránymutatások az Unió valamennyi hivatalos nyelvén rendelkezésre álljanak az egységes digitális kapun keresztül.

| (24) | E rendeletet azokra az árukra is alkalmazni kell, amelyeknek csak bizonyos jellemzői tartoznak az uniós harmonizációs jogszabályok hatálya alá. Amennyiben az uniós harmonizációs jogszabályok alapján a gazdasági szereplő köteles EU-megfelelőségi nyilatkozatot készíteni az említett jogszabályoknak való megfelelés igazolására, ennek a gazdasági szereplőnek meg kell engedni, hogy az e rendelet szerinti kölcsönös elismerési nyilatkozatot csatolja az EU-megfelelőségi nyilatkozathoz. |
| --- | --- |

(24)

E rendeletet azokra az árukra is alkalmazni kell, amelyeknek csak bizonyos jellemzői tartoznak az uniós harmonizációs jogszabályok hatálya alá. Amennyiben az uniós harmonizációs jogszabályok alapján a gazdasági szereplő köteles EU-megfelelőségi nyilatkozatot készíteni az említett jogszabályoknak való megfelelés igazolására, ennek a gazdasági szereplőnek meg kell engedni, hogy az e rendelet szerinti kölcsönös elismerési nyilatkozatot csatolja az EU-megfelelőségi nyilatkozathoz.

| (25) | Amennyiben a gazdasági szereplők úgy döntenek, hogy nem alkalmazzák a kölcsönös elismerési nyilatkozatot, a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságainak be kell kérniük az általuk az áruk vizsgálatához szükségesnek ítélt, világosan meghatározott információkat, tiszteletben tartva az arányosság elvét. |
| --- | --- |

(25)

Amennyiben a gazdasági szereplők úgy döntenek, hogy nem alkalmazzák a kölcsönös elismerési nyilatkozatot, a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságainak be kell kérniük az általuk az áruk vizsgálatához szükségesnek ítélt, világosan meghatározott információkat, tiszteletben tartva az arányosság elvét.

| (26) | A gazdasági szereplő számára elegendő időt kell biztosítani ahhoz, hogy benyújtsa a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatósága által kért dokumentumokat vagy bármely egyéb információt, illetve hogy érveket vagy észrevételeket nyújtson be az adott áruk vizsgálatával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(26)

A gazdasági szereplő számára elegendő időt kell biztosítani ahhoz, hogy benyújtsa a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatósága által kért dokumentumokat vagy bármely egyéb információt, illetve hogy érveket vagy észrevételeket nyújtson be az adott áruk vizsgálatával kapcsolatban.

| (27) | Az (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) arra kötelezi a tagállamokat, hogy közöljenek a Bizottsággal és a többi tagállammal az egyes termékekre – beleértve többek között a mezőgazdasági és halászati termékeket is – vonatkozó minden nemzeti műszaki szabálytervezetet, és nyilatkozzanak azokról az indokokról, amelyek az adott szabály elfogadását szükségessé teszik. Biztosítani kell azonban, hogy az ilyen nemzeti műszaki szabályok elfogadását követően a kölcsönös elismerés elvét helyesen alkalmazzák az egyes árukra vonatkozó egyedi esetekben. E rendeletnek meg kell határoznia a kölcsönös elismerés elvének egyedi esetekben történő alkalmazására vonatkozó eljárásokat, például azáltal, hogy arra kötelezi a tagállamokat, hogy jelöljék meg a közigazgatási határozat alapjául szolgáló nemzeti műszaki szabályokat, valamint azokat a jogos közérdekhez kapcsolódó indokokat, amelyek alátámasztják az adott nemzeti műszaki szabálynak valamely, más tagállamban jogszerűen forgalmazott árura való alkalmazását. A nemzeti műszaki szabály arányos jellege az alapja az e szabályon alapuló közigazgatási határozat arányosságának. A közigazgatási határozat arányossága bizonyításának módját azonban eseti alapon kell meghatározni. |
| --- | --- |

(27)

Az (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) arra kötelezi a tagállamokat, hogy közöljenek a Bizottsággal és a többi tagállammal az egyes termékekre – beleértve többek között a mezőgazdasági és halászati termékeket is – vonatkozó minden nemzeti műszaki szabálytervezetet, és nyilatkozzanak azokról az indokokról, amelyek az adott szabály elfogadását szükségessé teszik. Biztosítani kell azonban, hogy az ilyen nemzeti műszaki szabályok elfogadását követően a kölcsönös elismerés elvét helyesen alkalmazzák az egyes árukra vonatkozó egyedi esetekben. E rendeletnek meg kell határoznia a kölcsönös elismerés elvének egyedi esetekben történő alkalmazására vonatkozó eljárásokat, például azáltal, hogy arra kötelezi a tagállamokat, hogy jelöljék meg a közigazgatási határozat alapjául szolgáló nemzeti műszaki szabályokat, valamint azokat a jogos közérdekhez kapcsolódó indokokat, amelyek alátámasztják az adott nemzeti műszaki szabálynak valamely, más tagállamban jogszerűen forgalmazott árura való alkalmazását. A nemzeti műszaki szabály arányos jellege az alapja az e szabályon alapuló közigazgatási határozat arányosságának. A közigazgatási határozat arányossága bizonyításának módját azonban eseti alapon kell meghatározni.

| (28) | Mivel a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk piacra jutásának korlátozásáról vagy megtagadásáról szóló közigazgatási határozatoknak kivételt kell képezniük az áruk szabad mozgásának alapelve szempontjából, biztosítani kell, hogy az ilyen határozatok tiszteletben tartsák a kölcsönös elismerés elvéből fakadó, meglévő kötelezettségeket. Célszerű ezért egyértelmű eljárást létrehozni annak meghatározására vonatkozóan, hogy a szóban forgó árukat jogszerűen forgalmazzák-e egy másik tagállamban, és ha igen, a rendeltetési hely szerinti tagállam alkalmazandó nemzeti műszaki szabályának hatálya alá tartozó jogos közérdekek – az EUMSZ 36. cikkével és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban – kellő védelemben részesülnek-e. Ennek az eljárásnak biztosítania kell, hogy a meghozott közigazgatási határozatok arányosak legyenek, és tiszteletben tartsák a kölcsönös elismerés elvét, valamint összhangban álljanak e rendelettel. |
| --- | --- |

(28)

Mivel a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk piacra jutásának korlátozásáról vagy megtagadásáról szóló közigazgatási határozatoknak kivételt kell képezniük az áruk szabad mozgásának alapelve szempontjából, biztosítani kell, hogy az ilyen határozatok tiszteletben tartsák a kölcsönös elismerés elvéből fakadó, meglévő kötelezettségeket. Célszerű ezért egyértelmű eljárást létrehozni annak meghatározására vonatkozóan, hogy a szóban forgó árukat jogszerűen forgalmazzák-e egy másik tagállamban, és ha igen, a rendeltetési hely szerinti tagállam alkalmazandó nemzeti műszaki szabályának hatálya alá tartozó jogos közérdekek – az EUMSZ 36. cikkével és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban – kellő védelemben részesülnek-e. Ennek az eljárásnak biztosítania kell, hogy a meghozott közigazgatási határozatok arányosak legyenek, és tiszteletben tartsák a kölcsönös elismerés elvét, valamint összhangban álljanak e rendelettel.

| (29) | Amennyiben egy illetékes hatóság vizsgálja az árukat annak eldöntése céljából, hogy szükség van-e a piacra jutás korlátozására vagy megtagadására, ez a hatóság nem hozhat piacra jutást megtiltó határozatot, kivéve amennyiben gyors beavatkozásra van szükség személyek biztonsága vagy egészsége, vagy a környezet károsodásának elkerülése céljából, illetve annak érdekében, hogy meg lehessen akadályozni az áruk rendelkezésre bocsátását, amennyiben az ilyen áruk rendelkezésre bocsátása általánosságban tiltott a közerkölcs vagy a közbiztonság szempontja alapján, ideértve például a bűncselekmények megelőzését is. |
| --- | --- |

(29)

Amennyiben egy illetékes hatóság vizsgálja az árukat annak eldöntése céljából, hogy szükség van-e a piacra jutás korlátozására vagy megtagadására, ez a hatóság nem hozhat piacra jutást megtiltó határozatot, kivéve amennyiben gyors beavatkozásra van szükség személyek biztonsága vagy egészsége, vagy a környezet károsodásának elkerülése céljából, illetve annak érdekében, hogy meg lehessen akadályozni az áruk rendelkezésre bocsátását, amennyiben az ilyen áruk rendelkezésre bocsátása általánosságban tiltott a közerkölcs vagy a közbiztonság szempontja alapján, ideértve például a bűncselekmények megelőzését is.

| (30) | A 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) olyan akkreditálási rendszert hoz létre, amely biztosítja a megfelelőségértékelő szervezetek felkészültségi szintjének kölcsönös elismerését. A tagállamok illetékes hatóságai ezért nem utasíthatják el az akkreditált megfelelőségértékelő szervezetek által kiadott vizsgálati jelentések és tanúsítványok elfogadását az adott szervezet felkészültségéhez kapcsolódó okokra hivatkozva. Helyénvaló továbbá, hogy a más tagállamokban már elvégzett vizsgálatok és eljárások megkettőzésének lehetőség szerinti elkerülése érdekében a tagállamok ne utasíthassák el az egyéb megfelelőségértékelő szervezetek által az uniós joggal összhangban kiadott vizsgálati jelentések és tanúsítványok elfogadását. Az illetékes hatóságoknak megfelelően figyelembe kell venniük a benyújtott vizsgálati jelentések és tanúsítványok tartalmát. |
| --- | --- |

(30)

A 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) olyan akkreditálási rendszert hoz létre, amely biztosítja a megfelelőségértékelő szervezetek felkészültségi szintjének kölcsönös elismerését. A tagállamok illetékes hatóságai ezért nem utasíthatják el az akkreditált megfelelőségértékelő szervezetek által kiadott vizsgálati jelentések és tanúsítványok elfogadását az adott szervezet felkészültségéhez kapcsolódó okokra hivatkozva. Helyénvaló továbbá, hogy a más tagállamokban már elvégzett vizsgálatok és eljárások megkettőzésének lehetőség szerinti elkerülése érdekében a tagállamok ne utasíthassák el az egyéb megfelelőségértékelő szervezetek által az uniós joggal összhangban kiadott vizsgálati jelentések és tanúsítványok elfogadását. Az illetékes hatóságoknak megfelelően figyelembe kell venniük a benyújtott vizsgálati jelentések és tanúsítványok tartalmát.

| (31) | A 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) kimondja, hogy csak biztonságos termékek hozhatók forgalomba, valamint megállapítja a gyártók és forgalmazók kötelezettségeit a termékek biztonsága tekintetében. Feljogosítja az illetékes hatóságokat arra, hogy azonnali hatállyal betiltsanak bármely veszélyes terméket, vagy a különféle biztonsági értékelésekhez, ellenőrzésekhez és vizsgálatokhoz szükséges időtartamra ideiglenesen betiltsák azokat a termékeket, amelyek veszélyesek lehetnek. Az említett irányelv leírja azt a folyamatot is, amely alapján az illetékes hatóságoknak az említett irányelv 8. cikke (1) bekezdésének b)–f) pontjában említettekhez hasonló megfelelő intézkedéseket kell alkalmazniuk a kockázatot jelentő termékek esetében, továbbá kötelezettséget állapít meg az említett intézkedéseknek a Bizottság és a többi tagállam részére való bejelentésére. Ezért biztosítani kell, hogy az illetékes hatóságok a továbbiakban is alkalmazhassák az említett irányelvet, és különösen az említett irányelv 8. cikke (1) bekezdésének b)–f) pontját, valamint 8. cikkének (3) bekezdését. |
| --- | --- |

(31)

A 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) kimondja, hogy csak biztonságos termékek hozhatók forgalomba, valamint megállapítja a gyártók és forgalmazók kötelezettségeit a termékek biztonsága tekintetében. Feljogosítja az illetékes hatóságokat arra, hogy azonnali hatállyal betiltsanak bármely veszélyes terméket, vagy a különféle biztonsági értékelésekhez, ellenőrzésekhez és vizsgálatokhoz szükséges időtartamra ideiglenesen betiltsák azokat a termékeket, amelyek veszélyesek lehetnek. Az említett irányelv leírja azt a folyamatot is, amely alapján az illetékes hatóságoknak az említett irányelv 8. cikke (1) bekezdésének b)–f) pontjában említettekhez hasonló megfelelő intézkedéseket kell alkalmazniuk a kockázatot jelentő termékek esetében, továbbá kötelezettséget állapít meg az említett intézkedéseknek a Bizottság és a többi tagállam részére való bejelentésére. Ezért biztosítani kell, hogy az illetékes hatóságok a továbbiakban is alkalmazhassák az említett irányelvet, és különösen az említett irányelv 8. cikke (1) bekezdésének b)–f) pontját, valamint 8. cikkének (3) bekezdését.

| (32) | A 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) többek között létrehoz egy riasztási rendszert az élelmiszerből vagy takarmányból származó, közvetlen vagy közvetett egészségügyi kockázatok bejelentésére. Kötelezi a tagállamokat, hogy a riasztási rendszeren keresztül haladéktalanul jelentsenek be a Bizottságnak minden olyan általuk hozott intézkedést, amely az élelmiszer vagy takarmány forgalomba hozatalának korlátozására, piacról való kivonására vagy visszahívására irányul az emberi egészség védelme érdekében, és amely gyors fellépést igényel. Biztosítani kell, hogy az illetékes hatóságok a továbbiakban is alkalmazhassák az említett rendeletet, és különösen a rendelet 50. cikke (3) bekezdését, valamint 54. cikkét. |
| --- | --- |

(32)

A 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) többek között létrehoz egy riasztási rendszert az élelmiszerből vagy takarmányból származó, közvetlen vagy közvetett egészségügyi kockázatok bejelentésére. Kötelezi a tagállamokat, hogy a riasztási rendszeren keresztül haladéktalanul jelentsenek be a Bizottságnak minden olyan általuk hozott intézkedést, amely az élelmiszer vagy takarmány forgalomba hozatalának korlátozására, piacról való kivonására vagy visszahívására irányul az emberi egészség védelme érdekében, és amely gyors fellépést igényel. Biztosítani kell, hogy az illetékes hatóságok a továbbiakban is alkalmazhassák az említett rendeletet, és különösen a rendelet 50. cikke (3) bekezdését, valamint 54. cikkét.

| (33) | Az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) harmonizált uniós keretet hoz létre a hatósági ellenőrzések és a hatósági ellenőrzéseken kívüli hivatalos tevékenységek szervezésére az egész agrár-élelmiszerláncra kiterjedően, figyelembe véve a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) és a vonatkozó uniós ágazati jogszabályokban a hatósági ellenőrzések tekintetében meghatározott szabályokat. Az (EU) 2017/625 rendelet megállapít egy különös eljárást annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplők orvosolják az élelmiszer- és takarmányjognak, valamint az állat-egészségügyi szabályoknak illetve az állatjóléti szabályoknak való megfelelés hiányát. Biztosítani kell, hogy az illetékes hatóságok a továbbiakban is alkalmazhassák az (EU) 2017/625 rendeletet, és különösen annak 138. cikkét. |
| --- | --- |

(33)

Az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) harmonizált uniós keretet hoz létre a hatósági ellenőrzések és a hatósági ellenőrzéseken kívüli hivatalos tevékenységek szervezésére az egész agrár-élelmiszerláncra kiterjedően, figyelembe véve a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) és a vonatkozó uniós ágazati jogszabályokban a hatósági ellenőrzések tekintetében meghatározott szabályokat. Az (EU) 2017/625 rendelet megállapít egy különös eljárást annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplők orvosolják az élelmiszer- és takarmányjognak, valamint az állat-egészségügyi szabályoknak illetve az állatjóléti szabályoknak való megfelelés hiányát. Biztosítani kell, hogy az illetékes hatóságok a továbbiakban is alkalmazhassák az (EU) 2017/625 rendeletet, és különösen annak 138. cikkét.

| (34) | Az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) a 882/2004/EK rendeletben meghatározott kritériumokkal összhangban létrehozza az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) meghatározott kötelezettségekkel kapcsolatos ellenőrzések lefolytatására vonatkozó harmonizált uniós keretet, és előírja, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy bármely olyan gazdasági szereplő jogosult legyen az ellenőrzési rendszerben való részvételre, amely megfelel az említett kötelezettségeknek. Biztosítani kell, hogy az illetékes hatóságok a továbbiakban is alkalmazhassák az 1306/2013/EU rendeletet, és különösen annak 90. cikkét. |
| --- | --- |

(34)

Az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) a 882/2004/EK rendeletben meghatározott kritériumokkal összhangban létrehozza az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) meghatározott kötelezettségekkel kapcsolatos ellenőrzések lefolytatására vonatkozó harmonizált uniós keretet, és előírja, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy bármely olyan gazdasági szereplő jogosult legyen az ellenőrzési rendszerben való részvételre, amely megfelel az említett kötelezettségeknek. Biztosítani kell, hogy az illetékes hatóságok a továbbiakban is alkalmazhassák az 1306/2013/EU rendeletet, és különösen annak 90. cikkét.

| (35) | A tagállamok illetékes hatóságai által e rendelet alapján hozott közigazgatási határozatoknak meg kell határozniuk a gazdasági szereplők rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket, hogy a gazdasági szereplők a nemzeti joggal összhangban fellebbezhessenek a határozat ellen, illetve keresetet nyújthassanak be az illetékes nemzeti bíróságnál. A közigazgatási határozatban hivatkozni kell arra is, hogy a gazdasági szereplők igénybe vehetik a belső piaci problémamegoldó hálózatot (a továbbiakban: SOLVIT), illetve az e rendelettel létrehozott panaszkezelési eljárást. |
| --- | --- |

(35)

A tagállamok illetékes hatóságai által e rendelet alapján hozott közigazgatási határozatoknak meg kell határozniuk a gazdasági szereplők rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket, hogy a gazdasági szereplők a nemzeti joggal összhangban fellebbezhessenek a határozat ellen, illetve keresetet nyújthassanak be az illetékes nemzeti bíróságnál. A közigazgatási határozatban hivatkozni kell arra is, hogy a gazdasági szereplők igénybe vehetik a belső piaci problémamegoldó hálózatot (a továbbiakban: SOLVIT), illetve az e rendelettel létrehozott panaszkezelési eljárást.

| (36) | A kölcsönös elismerés elve helyes és következetes alkalmazásának biztosításához elengedhetetlen hatékony megoldásokat kínálni azoknak a gazdasági szereplőknek, amelyek vállalkozásbarát alternatívákat szeretnének a piacra jutást korlátozó vagy megtagadó közigazgatási határozatok megtámadására. Az ilyen megoldások biztosítása és a jogi költségek elkerülése érdekében rendelkezésre kell állnia egy bíróságon kívüli panaszkezelési eljárásnak a gazdasági szereplők – és különösen a kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k) – számára. |
| --- | --- |

(36)

A kölcsönös elismerés elve helyes és következetes alkalmazásának biztosításához elengedhetetlen hatékony megoldásokat kínálni azoknak a gazdasági szereplőknek, amelyek vállalkozásbarát alternatívákat szeretnének a piacra jutást korlátozó vagy megtagadó közigazgatási határozatok megtámadására. Az ilyen megoldások biztosítása és a jogi költségek elkerülése érdekében rendelkezésre kell állnia egy bíróságon kívüli panaszkezelési eljárásnak a gazdasági szereplők – és különösen a kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k) – számára.

| (37) | A SOLVIT az egyes tagállamok nemzeti közigazgatása által nyújtott szolgáltatás, amelynek célja megoldást találni a magánszemélyek és a vállalkozások számára, amennyiben a jogaikat egy másik tagállam hatóságai megsértették. A SOLVIT működését szabályozó elveket a 2013/461/EU bizottsági ajánlás (12) határozza meg, amelynek értelmében minden tagállamnak biztosítania kell egy nemzeti SOLVIT-központ létrehozását, megfelelő emberi és pénzügyi erőforrásokat biztosítva számára ahhoz, hogy részt tudjon venni a SOLVIT-ban. A Bizottságnak – különösen a vállalkozások körében – fel kell hívnia a figyelmet a SOLVIT létezésére és a vele járó előnyökre. |
| --- | --- |

(37)

A SOLVIT az egyes tagállamok nemzeti közigazgatása által nyújtott szolgáltatás, amelynek célja megoldást találni a magánszemélyek és a vállalkozások számára, amennyiben a jogaikat egy másik tagállam hatóságai megsértették. A SOLVIT működését szabályozó elveket a 2013/461/EU bizottsági ajánlás (12) határozza meg, amelynek értelmében minden tagállamnak biztosítania kell egy nemzeti SOLVIT-központ létrehozását, megfelelő emberi és pénzügyi erőforrásokat biztosítva számára ahhoz, hogy részt tudjon venni a SOLVIT-ban. A Bizottságnak – különösen a vállalkozások körében – fel kell hívnia a figyelmet a SOLVIT létezésére és a vele járó előnyökre.

| (38) | A SOLVIT hatékony, bíróságon kívüli panaszkezelési mechanizmus, amely ingyenesen elérhető. Rövid határidőkkel dolgozik, és gyakorlati megoldásokat nyújt a magánszemélyeknek és a vállalkozásoknak, amennyiben az uniós jogaik hatóságok általi elismerése terén nehézségekbe ütköznek. Amennyiben a gazdasági szereplő, az illetékes SOLVIT-központ és az érintett tagállamok egyetértenek a megfelelő eredményt illetően, nincs szükség további intézkedésekre. |
| --- | --- |

(38)

A SOLVIT hatékony, bíróságon kívüli panaszkezelési mechanizmus, amely ingyenesen elérhető. Rövid határidőkkel dolgozik, és gyakorlati megoldásokat nyújt a magánszemélyeknek és a vállalkozásoknak, amennyiben az uniós jogaik hatóságok általi elismerése terén nehézségekbe ütköznek. Amennyiben a gazdasági szereplő, az illetékes SOLVIT-központ és az érintett tagállamok egyetértenek a megfelelő eredményt illetően, nincs szükség további intézkedésekre.

| (39) | Arra az esetre azonban, ha a SOLVIT informális megközelítése sikertelennek bizonyul, és továbbra is kétségek állnak fenn a közigazgatási határozat és a kölcsönös elismerés elve összeegyeztethetőségével kapcsolatban, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy az érintett SOLVIT-központok bármelyikének kérésére megvizsgálja az ügyet. Célszerű, hogy a vizsgálatot követően a Bizottság véleményt adjon ki, amelyet az illetékes SOLVIT-központon keresztül közölni kell az érintett gazdasági szereplővel és az illetékes hatóságokkal, és amelyet figyelembe kell venni a SOLVIT-eljárás során. A Bizottság beavatkozását 45 munkanapos határidőhöz kell kötni, amely nem foglalja magában a Bizottság által esetlegesen szükségesnek vélt kiegészítő információk és dokumentumok Bizottság általi beszerzéséhez szükséges időt. Célszerű úgy rendelkezni, hogy amennyiben az ügy megoldódik ezen időszak alatt, a Bizottságnak nem kell véleményt kiadnia. Ezeket a SOLVIT-ügyeket külön munkafolyamat alá kell rendelni a SOLVIT-adatbázisban, és nem szabad őket a standard SOLVIT-statisztikákban szerepeltetni. |
| --- | --- |

(39)

Arra az esetre azonban, ha a SOLVIT informális megközelítése sikertelennek bizonyul, és továbbra is kétségek állnak fenn a közigazgatási határozat és a kölcsönös elismerés elve összeegyeztethetőségével kapcsolatban, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy az érintett SOLVIT-központok bármelyikének kérésére megvizsgálja az ügyet. Célszerű, hogy a vizsgálatot követően a Bizottság véleményt adjon ki, amelyet az illetékes SOLVIT-központon keresztül közölni kell az érintett gazdasági szereplővel és az illetékes hatóságokkal, és amelyet figyelembe kell venni a SOLVIT-eljárás során. A Bizottság beavatkozását 45 munkanapos határidőhöz kell kötni, amely nem foglalja magában a Bizottság által esetlegesen szükségesnek vélt kiegészítő információk és dokumentumok Bizottság általi beszerzéséhez szükséges időt. Célszerű úgy rendelkezni, hogy amennyiben az ügy megoldódik ezen időszak alatt, a Bizottságnak nem kell véleményt kiadnia. Ezeket a SOLVIT-ügyeket külön munkafolyamat alá kell rendelni a SOLVIT-adatbázisban, és nem szabad őket a standard SOLVIT-statisztikákban szerepeltetni.

| (40) | A piacra jutást korlátozó vagy megtagadó közigazgatási határozatok tekintetében a Bizottság véleménye csak arra a kérdésre terjedhet ki, hogy a közigazgatási határozat összeegyeztethető-e a kölcsönös elismerés elvével, és e rendelet követelményeivel. Ez nem érinti a Bizottságnak az EUMSZ 258. cikke szerinti hatáskörét és a tagállamok azon kötelezettségét, hogy megfeleljenek az uniós jognak a kölcsönös elismerés elvének alkalmazásával kapcsolatban megállapított rendszerszintű problémák kezelése során. |
| --- | --- |

(40)

A piacra jutást korlátozó vagy megtagadó közigazgatási határozatok tekintetében a Bizottság véleménye csak arra a kérdésre terjedhet ki, hogy a közigazgatási határozat összeegyeztethető-e a kölcsönös elismerés elvével, és e rendelet követelményeivel. Ez nem érinti a Bizottságnak az EUMSZ 258. cikke szerinti hatáskörét és a tagállamok azon kötelezettségét, hogy megfeleljenek az uniós jognak a kölcsönös elismerés elvének alkalmazásával kapcsolatban megállapított rendszerszintű problémák kezelése során.

| (41) | Az áruk belső piacának szempontjából fontos, hogy a vállalkozások – és különösen a kkv-k – megbízható és konkrét információkat kaphassanak az adott tagállamban hatályos jogszabályokról. A termékinformációs kapcsolattartó pontoknak fontos szerepet kell játszaniuk a nemzeti hatóságok és a gazdasági szereplők közötti kommunikáció megkönnyítésében a termékekre vonatkozó konkrét szabályokkal és a kölcsönös elismerés elvének a termékinformációs kapcsolattartó pont tagállamának területén történő alkalmazásával kapcsolatos információk terjesztése révén. Ezért meg kell erősíteni a termékinformációs kapcsolattartó pontok szerepvállalását az összes, termékekkel kapcsolatos szabályra – így a kölcsönös elismerés hatálya alá tartozó nemzeti műszaki szabályokra is – vonatkozó tájékoztatás első számú szolgáltatóiként. |
| --- | --- |

(41)

Az áruk belső piacának szempontjából fontos, hogy a vállalkozások – és különösen a kkv-k – megbízható és konkrét információkat kaphassanak az adott tagállamban hatályos jogszabályokról. A termékinformációs kapcsolattartó pontoknak fontos szerepet kell játszaniuk a nemzeti hatóságok és a gazdasági szereplők közötti kommunikáció megkönnyítésében a termékekre vonatkozó konkrét szabályokkal és a kölcsönös elismerés elvének a termékinformációs kapcsolattartó pont tagállamának területén történő alkalmazásával kapcsolatos információk terjesztése révén. Ezért meg kell erősíteni a termékinformációs kapcsolattartó pontok szerepvállalását az összes, termékekkel kapcsolatos szabályra – így a kölcsönös elismerés hatálya alá tartozó nemzeti műszaki szabályokra is – vonatkozó tájékoztatás első számú szolgáltatóiként.

| (42) | Az áruk szabad mozgásának megkönnyítése érdekében a termékinformációs kapcsolattartó pontoknak észszerű mértékű, ingyenes tájékoztatást kell nyújtaniuk nemzeti műszaki szabályaikról és a kölcsönös elismerés elvének alkalmazásáról. A termékinformációs kapcsolattartó pontoknak megfelelő felszereltséggel és erőforrásokkal kell rendelkezniük. E kapcsolattartó pontoknak az (EU) 2018/1724 európai parlamenti és tanácsi (13) rendelettel összhangban egy honlapon keresztül kell tájékoztatást nyújtaniuk, és az említett rendeletben meghatározott minőségi kritériumok hatálya alá kell tartozniuk. A termékinformációs kapcsolattartó pontok azon feladatait, amelyek e tájékoztatáshoz – így többek között a nemzeti műszaki szabályok elektronikus példányainak vagy az azokhoz való online hozzáférésnek a biztosításához – kapcsolódnak, úgy kell végrehajtani, hogy az ne sértse a nemzeti műszaki szabályok terjesztésére vonatkozó nemzeti szabályokat. Emellett a termékinformációs kapcsolattartó pontokat nem szabad arra kötelezni, hogy olyan szabványok elektronikus példányait bocsássák rendelkezésre, illetve olyan szabványokhoz biztosítsanak online hozzáférést, amelyek szabványügyi szervek, illetve szervezetek szellemitulajdon-jogainak hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(42)

Az áruk szabad mozgásának megkönnyítése érdekében a termékinformációs kapcsolattartó pontoknak észszerű mértékű, ingyenes tájékoztatást kell nyújtaniuk nemzeti műszaki szabályaikról és a kölcsönös elismerés elvének alkalmazásáról. A termékinformációs kapcsolattartó pontoknak megfelelő felszereltséggel és erőforrásokkal kell rendelkezniük. E kapcsolattartó pontoknak az (EU) 2018/1724 európai parlamenti és tanácsi (13) rendelettel összhangban egy honlapon keresztül kell tájékoztatást nyújtaniuk, és az említett rendeletben meghatározott minőségi kritériumok hatálya alá kell tartozniuk. A termékinformációs kapcsolattartó pontok azon feladatait, amelyek e tájékoztatáshoz – így többek között a nemzeti műszaki szabályok elektronikus példányainak vagy az azokhoz való online hozzáférésnek a biztosításához – kapcsolódnak, úgy kell végrehajtani, hogy az ne sértse a nemzeti műszaki szabályok terjesztésére vonatkozó nemzeti szabályokat. Emellett a termékinformációs kapcsolattartó pontokat nem szabad arra kötelezni, hogy olyan szabványok elektronikus példányait bocsássák rendelkezésre, illetve olyan szabványokhoz biztosítsanak online hozzáférést, amelyek szabványügyi szervek, illetve szervezetek szellemitulajdon-jogainak hatálya alá tartoznak.

| (43) | Az illetékes hatóságok közötti együttműködés elengedhetetlen a kölcsönös elismerés elvének zökkenőmentes működéséhez, valamint a kölcsönös elismerés kultúrájának kialakításához. A termékinformációs kapcsolattartó pontoknak és az illetékes nemzeti hatóságoknak ezért együtt kell működniük, valamint meg kell osztaniuk az információkat és a szakértelmet annak érdekében, hogy biztosítsák a kölcsönös elismerés elve és e rendelet helyes és következetes alkalmazását. |
| --- | --- |

(43)

Az illetékes hatóságok közötti együttműködés elengedhetetlen a kölcsönös elismerés elvének zökkenőmentes működéséhez, valamint a kölcsönös elismerés kultúrájának kialakításához. A termékinformációs kapcsolattartó pontoknak és az illetékes nemzeti hatóságoknak ezért együtt kell működniük, valamint meg kell osztaniuk az információkat és a szakértelmet annak érdekében, hogy biztosítsák a kölcsönös elismerés elve és e rendelet helyes és következetes alkalmazását.

| (44) | A piacra jutást korlátozó vagy megtagadó közigazgatási határozatokra vonatkozó értesítések, a termékinformációs kapcsolattartó pontok közötti kommunikáció lehetővé tétele, továbbá az igazgatási együttműködés biztosítása céljából a tagállamok számára hozzáférést kell biztosítani egy információs és kommunikációs rendszerhez. |
| --- | --- |

(44)

A piacra jutást korlátozó vagy megtagadó közigazgatási határozatokra vonatkozó értesítések, a termékinformációs kapcsolattartó pontok közötti kommunikáció lehetővé tétele, továbbá az igazgatási együttműködés biztosítása céljából a tagállamok számára hozzáférést kell biztosítani egy információs és kommunikációs rendszerhez.

| (45) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (14) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(45)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (14) megfelelően kell gyakorolni.

| (46) | Ha e rendelet alkalmazása céljából személyes adatok kezelésére van szükség, azt a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós joggal összhangban kell elvégezni. A személyes adatok e rendelet alapján történő kezelése az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (15), vagy az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(46)

Ha e rendelet alkalmazása céljából személyes adatok kezelésére van szükség, azt a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós joggal összhangban kell elvégezni. A személyes adatok e rendelet alapján történő kezelése az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (15), vagy az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) hatálya alá tartozik.

| (47) | Megbízható és hatékony nyomonkövetési mechanizmusokat kell kidolgozni, hogy információval szolgáljanak e rendelet alkalmazásáról és annak az áruk szabad mozgására gyakorolt hatásáról. Ezek a mechanizmusok nem haladhatják meg az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(47)

Megbízható és hatékony nyomonkövetési mechanizmusokat kell kidolgozni, hogy információval szolgáljanak e rendelet alkalmazásáról és annak az áruk szabad mozgására gyakorolt hatásáról. Ezek a mechanizmusok nem haladhatják meg az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (48) | A kölcsönös elismerés elvének megismertetésének, valamint e rendelet helyes és következetes alkalmazásának biztosítása érdekében forrásokat kell biztosítani az olyan ismeretterjesztő kampányok, képzések, személyzeti csereprogramok és egyéb kapcsolódó tevékenységek Unió általi finanszírozásához, amelyek célja az illetékes hatóságok, a termékinformációs kapcsolattartó pontok és a gazdasági szereplők közötti bizalom és együttműködés támogatása és fokozása. |
| --- | --- |

(48)

A kölcsönös elismerés elvének megismertetésének, valamint e rendelet helyes és következetes alkalmazásának biztosítása érdekében forrásokat kell biztosítani az olyan ismeretterjesztő kampányok, képzések, személyzeti csereprogramok és egyéb kapcsolódó tevékenységek Unió általi finanszírozásához, amelyek célja az illetékes hatóságok, a termékinformációs kapcsolattartó pontok és a gazdasági szereplők közötti bizalom és együttműködés támogatása és fokozása.

| (49) | A kölcsönös elismerés elvének működésével és az áruk egységes piacára gyakorolt hatásával kapcsolatos pontos adatok hiányának orvoslása érdekében az Uniónak finanszíroznia kell az ilyen adatok gyűjtését. |
| --- | --- |

(49)

A kölcsönös elismerés elvének működésével és az áruk egységes piacára gyakorolt hatásával kapcsolatos pontos adatok hiányának orvoslása érdekében az Uniónak finanszíroznia kell az ilyen adatok gyűjtését.

| (50) | Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetését, valamint adott esetben közigazgatási és pénzügyi szankciók alkalmazását. |
| --- | --- |

(50)

Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetését, valamint adott esetben közigazgatási és pénzügyi szankciók alkalmazását.

| (51) | Indokolt e rendelet alkalmazását elhalasztani annak érdekében, hogy az illetékes hatóságoknak és a gazdasági szereplőknek kellő idejük legyen az általa meghatározott követelményeknek való megfelelésre. |
| --- | --- |

(51)

Indokolt e rendelet alkalmazását elhalasztani annak érdekében, hogy az illetékes hatóságoknak és a gazdasági szereplőknek kellő idejük legyen az általa meghatározott követelményeknek való megfelelésre.

| (52) | A Bizottságnak az e rendelet által kitűzött célok mentén értékelnie kell e rendeletet. A Bizottságnak a kölcsönös elismerés elvének működésével és az áruk egységes piacára gyakorolt hatásaival kapcsolatosan gyűjtött adatokat, valamint az információs és kommunikációs rendszerben rendelkezésre álló adatokat kell felhasználnia e rendelet értékeléséhez. A Bizottság számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kérje a tagállamoktól az ezen értékeléshez szükséges további információk szolgáltatását. A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (17) 22. pontja szerint e rendelet értékelésének hatékonyságon, eredményességen, relevancián, koherencián és hozzáadott értéken kell alapulnia, és annak a további intézkedési lehetőségek hatásvizsgálatainak alapját kell képeznie. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottságnak az e rendelet által kitűzött célok mentén értékelnie kell e rendeletet. A Bizottságnak a kölcsönös elismerés elvének működésével és az áruk egységes piacára gyakorolt hatásaival kapcsolatosan gyűjtött adatokat, valamint az információs és kommunikációs rendszerben rendelkezésre álló adatokat kell felhasználnia e rendelet értékeléséhez. A Bizottság számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kérje a tagállamoktól az ezen értékeléshez szükséges további információk szolgáltatását. A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (17) 22. pontja szerint e rendelet értékelésének hatékonyságon, eredményességen, relevancián, koherencián és hozzáadott értéken kell alapulnia, és annak a további intézkedési lehetőségek hatásvizsgálatainak alapját kell képeznie.

| (53) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen a kölcsönös elismerés elvének zökkenőmentes, következetes és helyes alkalmazásának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban léptéke és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(53)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen a kölcsönös elismerés elvének zökkenőmentes, következetes és helyes alkalmazásának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban léptéke és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

(1)   E rendelet célja, hogy a kölcsönös elismerés elve alkalmazásának javítása és az indokolatlan kereskedelmi akadályok megszüntetése révén megerősítse a belső piac működését.

(2)   Ez a rendelet szabályokat és eljárásokat állapít meg a kölcsönös elismerés elvének a tagállamok által egyedi esetekben, az EUMSZ 34. cikkének hatálya alá tartozó és valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk tekintetében történő alkalmazására vonatkozóan, figyelemmel az EUMSZ 36. cikkére és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatára.

(3)   Ez a rendelet rendelkezik továbbá a termékinformációs kapcsolattartó pontok létrehozásáról és fenntartásáról a tagállamokban, valamint a kölcsönös elismerés elvének keretében folytatandó együttműködésről és információcseréről.

2. cikk

Hatály

(1)   Ez a rendelet minden típusú árura vonatkozik, beleértve az EUMSZ 38. cikke (1) bekezdése második albekezdésének értelmében vett mezőgazdasági termékeket is, valamint azokra a valamely rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatósága által meghozott vagy meghozandó közigazgatási határozatokra, amelyek egy másik tagállamban jogszerűen forgalmazott ilyen árukra vonatkoznak, amennyiben a közigazgatási határozat megfelel az alábbi kritériumoknak:

| a) | a közigazgatási határozat alapja a rendeltetési hely szerinti tagállamban alkalmazandó valamely nemzeti műszaki szabály; és |
| --- | --- |

a)

a közigazgatási határozat alapja a rendeltetési hely szerinti tagállamban alkalmazandó valamely nemzeti műszaki szabály; és

| b) | a közigazgatási határozat közvetlen vagy közvetett hatása a piacra jutás korlátozása vagy megtagadása a rendeltetési hely szerinti tagállamban. |
| --- | --- |

b)

a közigazgatási határozat közvetlen vagy közvetett hatása a piacra jutás korlátozása vagy megtagadása a rendeltetési hely szerinti tagállamban.

A közigazgatási határozat kifejezés minden olyan közigazgatási lépést magában foglal, amelynek alapja nemzeti műszaki szabály, és amely a b) pontban említett hatással azonos vagy lényegében azonos joghatással bír.

(2)   E rendelet alkalmazásában a „nemzeti műszaki szabály” valamely tagállam bármely olyan törvényi, rendeleti vagy egyéb közigazgatási rendelkezése, amely a következő tulajdonságokkal rendelkezik:

| a) | olyan árukra vagy árujellemzőkre vonatkozik, amelyek nem tartoznak uniós szintű harmonizáció hatálya alá; |
| --- | --- |

a)

olyan árukra vagy árujellemzőkre vonatkozik, amelyek nem tartoznak uniós szintű harmonizáció hatálya alá;

| b) | megtiltja az adott tagállamban egy áru vagy egy adott árutípus forgalmazását, vagy ténylegesen vagy jogilag kötelezővé teszi a rendelkezésnek való megfelelést amikor egy árut vagy egy adott árutípust az adott tagállamban forgalmaznak; és |
| --- | --- |

b)

megtiltja az adott tagállamban egy áru vagy egy adott árutípus forgalmazását, vagy ténylegesen vagy jogilag kötelezővé teszi a rendelkezésnek való megfelelést amikor egy árut vagy egy adott árutípust az adott tagállamban forgalmaznak; és

| c) | legalább a következők egyike jellemző rá:






  i. | meghatározza az árura vagy adott árutípusra nézve kötelező tulajdonságokat, mint például annak minőségi színvonala, teljesítménye, illetve biztonságossága vagy mérete, beleértve az említett árukra alkalmazandó olyan követelményeket, mint az áruk azon megnevezése, amellyel azokat értékesítik, a terminológia, a jelképek, a vizsgálat és a vizsgálati módszerek, a csomagolás, a jelölés vagy címkézés és a megfelelőségértékelési eljárások; |
| --- | --- | --- |

c)

legalább a következők egyike jellemző rá:

i.

meghatározza az árura vagy adott árutípusra nézve kötelező tulajdonságokat, mint például annak minőségi színvonala, teljesítménye, illetve biztonságossága vagy mérete, beleértve az említett árukra alkalmazandó olyan követelményeket, mint az áruk azon megnevezése, amellyel azokat értékesítik, a terminológia, a jelképek, a vizsgálat és a vizsgálati módszerek, a csomagolás, a jelölés vagy címkézés és a megfelelőségértékelési eljárások;

| ii. | a fogyasztók vagy a környezet védelme céljából az árura vagy az adott árutípusra nézve egyéb követelményeket ír elő, amelyek az adott tagállamban történő forgalmazást követően befolyásolják az áru életciklusát – mint például a felhasználási feltételek, az újrafeldolgozás, az újrafelhasználás vagy a hulladékártalmatlanítás –, amennyiben az ilyen feltételek jelentősen befolyásolhatják az említett áruk összetételét vagy jellegét, illetve az adott tagállamban történő forgalmazását. |
| --- | --- |

ii.

a fogyasztók vagy a környezet védelme céljából az árura vagy az adott árutípusra nézve egyéb követelményeket ír elő, amelyek az adott tagállamban történő forgalmazást követően befolyásolják az áru életciklusát – mint például a felhasználási feltételek, az újrafeldolgozás, az újrafelhasználás vagy a hulladékártalmatlanítás –, amennyiben az ilyen feltételek jelentősen befolyásolhatják az említett áruk összetételét vagy jellegét, illetve az adott tagállamban történő forgalmazását.

(3)   E cikk (2) bekezdése c) pontjának i. alpontja az EUMSZ 38. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett mezőgazdasági termékekre alkalmazott gyártási módszerekre és eljárásokra, és az emberi vagy állati fogyasztásra szánt termékekre, valamint más termékekkel kapcsolatos gyártási módszerekre és eljárásokra is vonatkozik, amennyiben azok hatást gyakorolnak a tulajdonságaikra.

(4)   E rendelet alkalmazásában az előzetes engedélyezési eljárás önmagában nem minősül nemzeti műszaki szabálynak, ugyanakkor a valamely nemzeti műszaki szabály alapján az előzetes engedélyt megtagadó határozatot olyan közigazgatási határozatnak kell tekinteni, amelyre e rendelet alkalmazandó, amennyiben az említett határozat tekintetében teljesülnek az (1) bekezdés első albekezdésében foglalt egyéb követelmények.

(5)   Ez a rendelet nem alkalmazandó:

| a) | a nemzeti bíróságok által hozott igazságszolgáltatási jellegű határozatokra; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti bíróságok által hozott igazságszolgáltatási jellegű határozatokra;

| b) | a terminológiával, jelképekkel vagy alkotmányellenes szervezetekre, illetve bűnszervezetekre való tárgyi utalással kapcsolatos bűncselekményekkel, vagy rasszista, megkülönböztető vagy idegengyűlölő természetű bűncselekményekkel kapcsolatos ügyekben folyó nyomozás vagy büntetőeljárás során a bűnüldöző szervek által hozott igazságszolgáltatási jellegű határozatokra. |
| --- | --- |

b)

a terminológiával, jelképekkel vagy alkotmányellenes szervezetekre, illetve bűnszervezetekre való tárgyi utalással kapcsolatos bűncselekményekkel, vagy rasszista, megkülönböztető vagy idegengyűlölő természetű bűncselekményekkel kapcsolatos ügyekben folyó nyomozás vagy büntetőeljárás során a bűnüldöző szervek által hozott igazságszolgáltatási jellegű határozatokra.

(6)   Az 5. és 6. cikk nem érinti a következő rendelkezések alkalmazását:

| a) | a 2001/95/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének b)–f) pontja és 8. cikkének (3) bekezdése; |
| --- | --- |

a)

a 2001/95/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének b)–f) pontja és 8. cikkének (3) bekezdése;

| b) | a 178/2002/EK rendelet 50. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 54. cikke; |
| --- | --- |

b)

a 178/2002/EK rendelet 50. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 54. cikke;

| c) | az 1306/2013/EU rendelet 90. cikke; és |
| --- | --- |

c)

az 1306/2013/EU rendelet 90. cikke; és

| d) | az (EU) 2017/625 rendelet 138. cikke. |
| --- | --- |

d)

az (EU) 2017/625 rendelet 138. cikke.

(7)   Ez a rendelet nem érinti az (EU) 2015/1535 irányelv szerinti azon kötelezettséget, hogy a nemzeti műszakiszabály-tervezetekről elfogadásukat megelőzően értesíteni kell a Bizottságot és a tagállamokat.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott”: az áru vagy az ilyen típusú áru megfelel az adott tagállamban alkalmazandó vonatkozó szabályoknak vagy az adott tagállamban nem vonatkoznak rá ilyen szabályok, és az az adott tagállamban végfelhasználók számára elérhető;

„valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott”

2.   „forgalmazás”: áru kereskedelmi tevékenység keretében történő rendelkezésre bocsátása egy tagállam területén található piacon értékesítés, fogyasztás vagy használat céljára, ellenérték fejében vagy ingyenesen;

„forgalmazás”

3.   „piacra jutás korlátozása”: olyan feltételek előírása, amelyeket az árunak a rendeltetési hely szerinti tagállamban történő forgalmazhatóságát megelőzően kell teljesíteni, vagy az árunak az adott piacon való forgalomban tartására vonatkozó feltételek előírása, amely mindegyik esetben az adott áru 2. cikk (2) bekezdés c) pontjának i. alpontjában említett egy vagy több tulajdonságának módosítását vagy kiegészítő vizsgálatok elvégzését teszi szükségessé;

„piacra jutás korlátozása”

4.   „piacra jutás megtagadása”: az alábbiak bármelyikét jelenti:

„piacra jutás megtagadása”

| a) | annak megtiltása, hogy az árut a rendeltetési hely szerinti tagállamban forgalmazzák vagy az adott piacon forgalomban tartsák; vagy |
| --- | --- |

a)

annak megtiltása, hogy az árut a rendeltetési hely szerinti tagállamban forgalmazzák vagy az adott piacon forgalomban tartsák; vagy

| b) | az adott áru forgalomból történő kivonásának vagy visszahívásának előírása; |
| --- | --- |

b)

az adott áru forgalomból történő kivonásának vagy visszahívásának előírása;

5.   „forgalomból történő kivonás”: minden olyan intézkedés, amelynek célja, hogy megakadályozza az ellátási láncba már bekerült áruk forgalmazását;

„forgalomból történő kivonás”

6.   „visszahívás”: minden olyan intézkedés, amelynek célja a végfelhasználók számára már hozzáférhetővé tett áru visszavétele;

„visszahívás”

7.   „előzetes engedélyezési eljárás”: valamely tagállam joga szerinti olyan közigazgatási eljárás, amelynek értelmében az adott tagállam illetékes hatóságának – egy gazdasági szereplő kérelme alapján – hivatalos jóváhagyását kell adnia azt megelőzően, hogy az áru az adott tagállamban forgalmazható legyen;

„előzetes engedélyezési eljárás”

8.   „gyártó”:

„gyártó”

| a) | az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az árut gyártja, vagy az árut megtervezteti vagy gyártatja, vagy olyan árut állít elő, amely nem valamely gyártási folyamat eredményeként kerül előállításra, a mezőgazdasági termékeket is ideértve, és aki vagy amely az említett árukat a saját neve vagy védjegye alatt forgalmazza; |
| --- | --- |

a)

az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az árut gyártja, vagy az árut megtervezteti vagy gyártatja, vagy olyan árut állít elő, amely nem valamely gyártási folyamat eredményeként kerül előállításra, a mezőgazdasági termékeket is ideértve, és aki vagy amely az említett árukat a saját neve vagy védjegye alatt forgalmazza;

| b) | az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely oly módon módosít valamely tagállamban már jogszerűen forgalmazott árut, hogy az érintheti az adott tagállamban alkalmazandó vonatkozó szabályoknak való megfelelést; vagy |
| --- | --- |

b)

az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely oly módon módosít valamely tagállamban már jogszerűen forgalmazott árut, hogy az érintheti az adott tagállamban alkalmazandó vonatkozó szabályoknak való megfelelést; vagy

| c) | bármely más olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely nevének, védjegyének vagy egyéb megkülönböztető jegyének az árun vagy az árut kísérő dokumentumon való feltüntetésével az adott áru gyártójaként jelöli meg magát; |
| --- | --- |

c)

bármely más olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely nevének, védjegyének vagy egyéb megkülönböztető jegyének az árun vagy az árut kísérő dokumentumon való feltüntetésével az adott áru gyártójaként jelöli meg magát;

9.   „meghatalmazott képviselő”: az Unióban letelepedett olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a gyártótól írásbeli meghatalmazást kapott arra, hogy az árunak az adott piacon való forgalmazása tekintetében a gyártó nevében eljárjon;

„meghatalmazott képviselő”

10.   „importőr”: az Unióban letelepedett olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely első alkalommal forgalmaz harmadik országból származó árut az uniós piacon;

„importőr”

11.   „forgalmazó”: az a gyártótól vagy importőrtől különböző természetes vagy jogi személy az ellátási láncban, aki vagy amely az árut valamely tagállamban forgalmazza;

„forgalmazó”

12.   „gazdasági szereplő”: az áruval kapcsolatban az alábbiak bármelyikét jelenti: a gyártó, a meghatalmazott képviselő, az importőr vagy a forgalmazó;

„gazdasági szereplő”

13.   „végfelhasználó”: az Unióban lakóhellyel rendelkező vagy letelepedett olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely számára vagy kereskedelmi, üzleti, kézműipari vagy szakmai tevékenységi körön kívül fogyasztóként, vagy az ipari vagy szakmai tevékenysége körében szakmai végfelhasználóként árut forgalmaztak vagy forgalmaznak;

„végfelhasználó”

14.   „jogos közérdek”: az EUMSZ 36. cikkében meghatározott bármely indok vagy bármely egyéb, közérdeken alapuló kényszerítő indok;

„jogos közérdek”

15.   „megfelelőségértékelő szervezet”: a 765/2008/EK rendelet 2. cikkének 13. pontjában meghatározott megfelelőségértékelő szervezet.

„megfelelőségértékelő szervezet”

II. FEJEZET

A KÖLCSÖNÖS ELISMERÉS ELVÉNEK EGYEDI ESETEKBEN TÖRTÉNŐ ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

4. cikk

Kölcsönös elismerési nyilatkozat

(1)   A rendeltetési hely szerinti tagállamban forgalmazott vagy forgalmazandó áru vagy adott árutípus gyártója a kölcsönös elismerés céljából önkéntes nyilatkozatot készíthet az áru jogszerű forgalmazásáról (a továbbiakban: kölcsönös elismerési nyilatkozat), annak érdekében, hogy igazolja a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai felé, hogy az árut vagy az ilyen típusú árut valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazzák.

A gyártó megbízhatja meghatalmazott képviselőjét, hogy a nevében készítse el a kölcsönös elismerési nyilatkozatot.

A kölcsönös elismerési nyilatkozatnak követnie kell a melléklet I. és II. részében foglalt szerkezetet, és tartalmaznia kell az ott meghatározott valamennyi információt.

A gyártó vagy meghatalmazott képviselője – amennyiben erre irányuló meghatalmazással rendelkezik – a kölcsönös elismerési nyilatkozatot kitöltheti csak a melléklet I. részében foglalt információkkal. Ebben az esetben a melléklet II. részében foglalt információkkal az importőrnek vagy a forgalmazónak kell kitöltenie a nyilatkozatot.

A kölcsönös elismerési nyilatkozat mindkét részét az importőr vagy a forgalmazó is elkészítheti, feltéve, hogy az aláíró szolgálni tud az 5. cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett bizonyítékkal.

A kölcsönös elismerési nyilatkozatot az Unió egyik hivatalos nyelvén kell elkészíteni. Amennyiben ez a nyelv nem a rendeltetési hely szerinti tagállam által megkövetelt nyelv, a kölcsönös elismerési nyilatkozatot a gazdasági szereplőnek kell a rendeltetési hely szerinti tagállam által megkövetelt nyelvre lefordítania.

(2)   A kölcsönös elismerési nyilatkozatot vagy annak egy részét aláíró gazdasági szereplők felelősek a kölcsönös elismerési nyilatkozatban általuk megadott információk tartalmáért és pontosságáért, az általuk lefordított információk helytállóságát is beleértve. E bekezdés alkalmazásában a gazdasági szereplők a nemzeti joggal összhangban tartoznak felelősséggel.

(3)   A gazdasági szereplőknek biztosítaniuk kell, hogy a kölcsönös elismerési nyilatkozatot mindenkor naprakészen tartsák, hogy az tükrözze az általuk a kölcsönös elismerési nyilatkozatban közölt információkban bekövetkezett bármely változást.

(4)   A kölcsönös elismerési nyilatkozatot az 5. cikk alapján elvégzendő vizsgálat céljából be lehet nyújtani a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatósága részére. A nyilatkozatot papír formátumban vagy elektronikus úton lehet benyújtani, vagy a rendeltetési hely szerinti tagállam által támasztott követelményekkel összhangban online elérhetővé lehet tenni.

(5)   Ha a gazdasági szereplők online teszik elérhetővé a kölcsönös elismerési nyilatkozatot, az alábbi feltételek alkalmazandók:

| a) | az árutípusnak vagy -sorozatnak, amelyre a kölcsönös elismerési nyilatkozat vonatkozik, könnyen azonosíthatónak kell lennie; és |
| --- | --- |

a)

az árutípusnak vagy -sorozatnak, amelyre a kölcsönös elismerési nyilatkozat vonatkozik, könnyen azonosíthatónak kell lennie; és

| b) | a felhasznált technikai eszközöknek könnyű navigálást kell biztosítaniuk, és a kölcsönös elismerési nyilatkozat elérhetőségének és hozzáférhetőségének biztosítása érdekében ezeket nyomon kell követni. |
| --- | --- |

b)

a felhasznált technikai eszközöknek könnyű navigálást kell biztosítaniuk, és a kölcsönös elismerési nyilatkozat elérhetőségének és hozzáférhetőségének biztosítása érdekében ezeket nyomon kell követni.

(6)   Amennyiben az áru, amelynek tekintetében a kölcsönös elismerési nyilatkozatot benyújtják, egyúttal olyan uniós jogi aktus hatálya alá is tartozik, amely EU-megfelelőségi nyilatkozatot ír elő, a kölcsönös elismerési nyilatkozatot az EU-megfelelőségi nyilatkozathoz is csatolni lehet.

5. cikk

Az áruk vizsgálata

(1)   Amennyiben a rendeltetési hely szerinti tagállam valamely illetékes hatósága meg kívánja vizsgálni az e rendelet hatálya alá tartozó árut, hogy megállapítsa, hogy az árut vagy az ilyen típusú árut jogszerűen forgalmazzák-e egy másik tagállamban, és ha igen, akkor az a jogos közérdek, amelyet a rendeltetési hely szerinti tagállam alkalmazandó nemzeti műszaki szabálya védeni hivatott megfelelő védelemben részesül-e a az adott áru tulajdonságai tekintetében, haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot az érintett gazdasági szereplővel.

(2)   Amikor a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatósága kapcsolatba lép az érintett gazdasági szereplővel, tájékoztatnia kell a gazdasági szereplőt a vizsgálatról, megjelölve az adott vizsgálat tárgyát képező árut és meghatározva az alkalmazandó nemzeti műszaki szabályt vagy az előzetes engedélyezési eljárást. A rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságának arról is tájékoztatnia kell a gazdasági szereplőt, hogy az említett vizsgálat céljából lehetőség van kölcsönös elismerési nyilatkozat benyújtására a 4. cikkel összhangban.

(3)   A gazdasági szereplő számára lehetővé kell tenni, hogy már akkor forgalmazza az árut a rendeltetési hely szerinti tagállamban, amikor az illetékes hatóság az e cikk (1) bekezdése szerinti vizsgálatot végzi, valamint hogy tovább forgalmazhassa az árut, feltéve hogy a gazdasági szereplő nem kapott kézhez olyan közigazgatási határozatot, amely korlátozza vagy megtagadja az adott áru piacra jutását. Ez a bekezdés nem alkalmazandó, ha a vizsgálat elvégzésére előzetes engedélyezési eljárás keretében kerül sor, vagy ha az illetékes hatóság a 6. cikkel összhangban vizsgálat hatálya alá tartozó áruk forgalmazását ideiglenesen felfüggeszti.

(4)   Ha a 4. cikkel összhangban kölcsönös elismerési nyilatkozatot nyújtanak be a rendeltetési hely szerinti tagállam valamely illetékes hatóságához, akkor az e cikk (1) bekezdése szerinti vizsgálat céljából:

| a) | az illetékes hatóság köteles a kérésére válaszul benyújtott kölcsönös elismerési nyilatkozatot, és az abban foglalt információ ellenőrzéséhez szükséges alátámasztó bizonyítékot annak igazolására elegendőként elfogadni, hogy az árukat jogszerűen forgalmazzák valamely másik tagállamban; és |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóság köteles a kérésére válaszul benyújtott kölcsönös elismerési nyilatkozatot, és az abban foglalt információ ellenőrzéséhez szükséges alátámasztó bizonyítékot annak igazolására elegendőként elfogadni, hogy az árukat jogszerűen forgalmazzák valamely másik tagállamban; és

| b) | az illetékes hatóság nem kérhet semmilyen más információt vagy dokumentációt egyetlen gazdasági szereplőtől sem annak bizonyítására, hogy az árukat jogszerűen forgalmazzák valamely másik tagállamban. |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság nem kérhet semmilyen más információt vagy dokumentációt egyetlen gazdasági szereplőtől sem annak bizonyítására, hogy az árukat jogszerűen forgalmazzák valamely másik tagállamban.

(5)   Ha nem nyújtottak be kölcsönös elismerési nyilatkozatot a rendeltetési hely szerinti tagállam valamely illetékes hatóságának a 4. cikkel összhangban, akkor az e cikk (1) bekezdése szerinti vizsgálat céljából az illetékes hatóság kérheti az érintett gazdasági szereplőktől a vizsgálathoz szükséges, az alábbiakra vonatkozó dokumentációt és információkat:

| a) | az adott áru vagy árutípus tulajdonságai; és |
| --- | --- |

a)

az adott áru vagy árutípus tulajdonságai; és

| b) | az áru valamely másik tagállamban való jogszerű forgalmazása. |
| --- | --- |

b)

az áru valamely másik tagállamban való jogszerű forgalmazása.

(6)   Az érintett gazdasági szereplő számára a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságának kérésétől számítva legalább 15 munkanapot kell biztosítani a (4) bekezdés a) pontjában, illetve az (5) bekezdésben említett dokumentumok és információk benyújtására, illetve a gazdasági szereplő esetleges érveinek vagy észrevételeinek benyújtására.

(7)   Az e cikk (1) bekezdése szerinti vizsgálat céljából a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatósága a 10. cikk (3) bekezdésével összhangban megkeresheti azon tagállam illetékes hatóságait vagy termékinformációs kapcsolattartó pontjait, amelyben az adott gazdasági szereplő az áruját állítása szerint jogszerűen forgalmazza, amennyiben az illetékes hatóságnak a gazdasági szereplő által nyújtott bármely információt ellenőriznie kell.

(8)   Az (1) bekezdés szerinti vizsgálat végzése során a rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságainak kellő mértékben figyelembe kell venniük a megfelelőségértékelő szervezet által kiadott és a gazdasági szereplő által a vizsgálat részeként benyújtott vizsgálati jelentések vagy tanúsítványok tartalmát. A rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságai – a megfelelőségértékelő szervezet felkészültségével összefüggő okok miatt – nem utasíthatják el a megfelelőségértékelés megfelelő területére a 765/2008/EK rendelet szerint akkreditált megfelelőségértékelő szervezetek által kiállított vizsgálati jelentéseket vagy tanúsítványokat.

(9)   Amennyiben egy rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatósága az e cikk (1) bekezdése szerinti vizsgálat befejezését követően közigazgatási határozatot hoz az általa vizsgált áru tekintetében, akkor e közigazgatási határozatról haladéktalanul értesítenie kell az e cikk (1) bekezdésében említett érintett gazdasági szereplőt. Az illetékes hatóságnak az említett közigazgatási határozatról legkésőbb az annak meghozatalát követő 20 munkanapon belül a Bizottságot és a többi tagállamot is értesítenie kell. E célból az illetékes hatóság a 11. cikkben említett rendszert használja.

(10)   A (9) bekezdésben említett közigazgatási határozatnak kellőképpen részletes és alátámasztott módon kell a döntést megindokolnia, hogy megkönnyítse annak vizsgálatát, hogy az összeegyeztethető-e a kölcsönös elismerés elvével és e rendelet követelményeivel.

(11)   A (9) bekezdésben említett közigazgatási határozatnak különösen az alábbi információkat kell tartalmaznia:

| a) | a közigazgatási határozat alapjául szolgáló nemzeti műszaki szabály; |
| --- | --- |

a)

a közigazgatási határozat alapjául szolgáló nemzeti műszaki szabály;

| b) | a közigazgatási határozat alapjául szolgáló, a nemzeti műszaki szabály alkalmazását alátámasztó jogos közérdek; |
| --- | --- |

b)

a közigazgatási határozat alapjául szolgáló, a nemzeti műszaki szabály alkalmazását alátámasztó jogos közérdek;

| c) | a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatósága által figyelembe vett műszaki vagy tudományos adatok, beleértve adott esetben a nemzeti műszaki szabály hatálybalépése óta a technika állásában bekövetkezett releváns változásokat; |
| --- | --- |

c)

a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatósága által figyelembe vett műszaki vagy tudományos adatok, beleértve adott esetben a nemzeti műszaki szabály hatálybalépése óta a technika állásában bekövetkezett releváns változásokat;

| d) | az érintett gazdasági szereplő által felhozott, az (1) bekezdés szerinti vizsgálat szempontjából releváns érvek összefoglalása; |
| --- | --- |

d)

az érintett gazdasági szereplő által felhozott, az (1) bekezdés szerinti vizsgálat szempontjából releváns érvek összefoglalása;

| e) | azt igazoló bizonyíték, hogy a közigazgatási határozat a kitűzött cél eléréséhez megfelelő, és hogy a közigazgatási határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

e)

azt igazoló bizonyíték, hogy a közigazgatási határozat a kitűzött cél eléréséhez megfelelő, és hogy a közigazgatási határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

(12)   Az e cikk (9) bekezdésében említett közigazgatási határozatban meg kell határozni a rendeltetési hely szerinti tagállam nemzeti joga alapján rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket és az e jogorvoslati lehetőségekre vonatkozó határidőket. A közigazgatási határozatnak tartalmaznia kell a SOLVIT és a 8. cikk szerinti eljárás gazdasági szereplők általi igénybevételének lehetőségére való hivatkozást is.

(13)   A (9) bekezdésben említett közigazgatási határozat addig nem lép hatályba, amíg azt az említett bekezdés szerint nem közölték az érintett gazdasági szereplővel.

6. cikk

A piacra jutás ideiglenes felfüggesztése

(1)   Amikor egy tagállam illetékes hatósága egy áru 5. cikk alapján történő vizsgálatát végzi, kizárólag akkor függesztheti fel ideiglenesen az adott árunak az adott tagállamban történő forgalmazását ha:

| a) | a rendeltetésszerű, illetve észszerűen előrelátható körülmények közötti használat során az áru olyan súlyos kockázatot jelent a személyek biztonságára vagy az emberi egészségre vagy a környezetre nézve – ideértve amikor a hatások nem azonnaliak –, amely az illetékes hatóság gyors beavatkozását teszi szükségessé; vagy |
| --- | --- |

a)

a rendeltetésszerű, illetve észszerűen előrelátható körülmények közötti használat során az áru olyan súlyos kockázatot jelent a személyek biztonságára vagy az emberi egészségre vagy a környezetre nézve – ideértve amikor a hatások nem azonnaliak –, amely az illetékes hatóság gyors beavatkozását teszi szükségessé; vagy

| b) | az árunak vagy az ilyen típusú árunak az adott tagállamban történő forgalmazása az adott tagállamban közerkölcsi vagy közbiztonsági okokból általános tilalom alá tartozik. |
| --- | --- |

b)

az árunak vagy az ilyen típusú árunak az adott tagállamban történő forgalmazása az adott tagállamban közerkölcsi vagy közbiztonsági okokból általános tilalom alá tartozik.

(2)   A tagállam illetékes hatósága haladéktalanul értesíti az érintett gazdasági szereplőt, a Bizottságot és a többi tagállamot az e cikk (1) bekezdése alapján történő bármely ideiglenes felfüggesztésről. A Bizottságnak és a többi tagállamnak szóló értesítést a 11. cikkben említett rendszeren keresztül kell megtenni. Az e cikk (1) bekezdése a) pontjának hatálya alá tartozó ügyekben az értesítést részletes műszaki vagy tudományos indoklásnak kell kísérnie, amely igazolja, hogy az ügy miért tartozik az említett pont hatálya alá.

7. cikk

A RAPEX-en vagy a RASFF-on keresztül történő értesítés

Amennyiben az 5. cikkben említett közigazgatási határozat vagy a 6. cikkben említett ideiglenes felfüggesztés olyan intézkedés, amelyről a 2001/95/EK irányelvvel összhangban a Gyors Tájékoztatási Rendszeren (a továbbiakban: a RAPEX) vagy a 178/2002/EK rendelettel összhangban az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszeren (a továbbiakban: a RASFF) keresztül értesítést kell küldeni, nem szükséges a Bizottság és a többi tagállam e rendelet szerinti külön értesítése, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek:

| a) | a RAPEX-en vagy az RASFF-on keresztül küldött értesítés jelzi, hogy az intézkedésről szóló értesítés e rendelet szerinti értesítésnek is minősül; és |
| --- | --- |

a)

a RAPEX-en vagy az RASFF-on keresztül küldött értesítés jelzi, hogy az intézkedésről szóló értesítés e rendelet szerinti értesítésnek is minősül; és

| b) | RAPEX-en vagy az RASFF-on keresztül küldött értesítés tartalmazza az 5. cikk szerinti közigazgatási határozathoz vagy a 6. cikk szerinti ideiglenes felfüggesztéshez szükséges alátámasztó bizonyítékot. |
| --- | --- |

b)

RAPEX-en vagy az RASFF-on keresztül küldött értesítés tartalmazza az 5. cikk szerinti közigazgatási határozathoz vagy a 6. cikk szerinti ideiglenes felfüggesztéshez szükséges alátámasztó bizonyítékot.

8. cikk

Panaszkezelési eljárás

(1)   Ha egy közigazgatási határozat által érintett gazdasági szereplő a határozatot a SOLVIT elé terjesztette, és ha a SOLVIT-eljárás során a hazai vagy az ügyvivő SOLVIT-központ felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be véleményt az ügy megoldásának elősegítése érdekében, a hazai és az ügyvivő SOLVIT-központnak a Bizottság rendelkezésére kell bocsátania minden olyan releváns dokumentumot, amely kapcsolódik az érintett közigazgatási határozathoz.

(2)   Az (1) bekezdésben említett felkérés kézhezvételét követően a Bizottság megvizsgálja, hogy a közigazgatási határozat összeegyeztethető-e a kölcsönös elismerés elvével és e rendelet követelményeivel.

(3)   Az e cikk (2) bekezdésében említett vizsgálat céljából a Bizottság megvizsgálja azt a közigazgatási határozatot, amelyről az 5. cikk (9) bekezdésével összhangban értesítést küldtek, valamint a SOLVIT-eljárás keretében rendelkezésre bocsátott dokumentumokat és információkat. Amennyiben az e cikk (2) bekezdésében említett vizsgálathoz további információkra vagy dokumentumokra van szükség, a Bizottság indokolatlan késedelem nélkül felkéri az illetékes SOLVIT-központot, hogy ezen további információk, illetve dokumentumok megszerzése céljából lépjen kapcsolatba az érintett gazdasági szereplővel vagy a közigazgatási határozatot meghozó illetékes hatósággal.

(4)   A Bizottság az (1) bekezdésben említett felkérés kézhezvételétől számított 45 munkanapon belül befejezi a vizsgálatát és véleményt ad ki. A Bizottság a véleményében adott esetben jelzi, hogy melyek azok az aggályok, amelyekkel a SOLVIT-ügy keretében foglalkozni kell, vagy ajánlásokat fogalmaz meg az ügy megoldásának elősegítése céljából. A 45 munkanapos időszakba nem számít bele a további információk és dokumentumok (3) bekezdés alapján történő, Bizottság általi beszerzéséhez szükséges idő.

(5)   Ha a Bizottságot értesítették, hogy a (2) bekezdésben említett vizsgálat során az ügyet megoldották, a Bizottságnak nem szükséges véleményt kiadnia.

(6)   A Bizottság véleményéről az illetékes SOLVIT-központon keresztül tájékoztatni kell az érintett gazdasági szereplőt és a megfelelő illetékes hatóságokat. A Bizottságnak e véleményről minden tagállamot értesítenie kell a 11. cikkben említett rendszeren keresztül. A véleményt az e cikk (1) bekezdésében említett SOLVIT-eljárás során figyelembe kell venni.

III. FEJEZET

KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS, NYOMON KÖVETÉS ÉS KOMMUNIKÁCIÓ

9. cikk

A termékinformációs kapcsolattartó pontok feladatai

(1)   A tagállamok területükön termékinformációs kapcsolattartó pontokat jelölnek ki, és tartanak fenn, valamint biztosítják, hogy termékinformációs kapcsolattartó pontjaik megfelelő hatáskörökkel és kellő erőforrásokkal rendelkezzenek feladataik megfelelő elvégzéséhez. Biztosítják továbbá, hogy a termékinformációs kapcsolattartó pontok eljárásaikat az (EU) 2018/1724 rendelettel összhangban folytassák le.

(2)   A termékinformációs kapcsolattartó pontoknak a következő információkat kell online nyújtaniuk:

| a) | a kölcsönös elismerés elvével és e rendeletnek a termékinformációs kapcsolattartó pont tagállamának területén történő alkalmazásával kapcsolatos információ, beleértve az 5. cikkben foglalt eljárásra vonatkozó információt is; |
| --- | --- |

a)

a kölcsönös elismerés elvével és e rendeletnek a termékinformációs kapcsolattartó pont tagállamának területén történő alkalmazásával kapcsolatos információ, beleértve az 5. cikkben foglalt eljárásra vonatkozó információt is;

| b) | a kapcsolattartó pont tagállamában található illetékes hatóságok elérhetősége, amelyen közvetlenül kapcsolatba lehet velük lépni, beleértve az adott tagállam területén alkalmazandó nemzeti műszaki szabályok végrehajtásának felügyeletéért felelős hatóságok adatait is; |
| --- | --- |

b)

a kapcsolattartó pont tagállamában található illetékes hatóságok elérhetősége, amelyen közvetlenül kapcsolatba lehet velük lépni, beleértve az adott tagállam területén alkalmazandó nemzeti műszaki szabályok végrehajtásának felügyeletéért felelős hatóságok adatait is;

| c) | a kapcsolattartó pont tagállamában rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségek és eljárások az illetékes hatóság és egy gazdasági szereplő közötti vita esetén, beleértve a 8. cikkben foglalt eljárást is. |
| --- | --- |

c)

a kapcsolattartó pont tagállamában rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségek és eljárások az illetékes hatóság és egy gazdasági szereplő közötti vita esetén, beleértve a 8. cikkben foglalt eljárást is.

(3)   Amennyiben a (2) bekezdés alapján online nyújtott információ kiegészítésére van szükség, egy gazdasági szereplő vagy egy másik tagállam illetékes hatóságának kérésére a termékinformációs kapcsolattartó pontoknak rendelkezésre kell bocsátaniuk minden hasznos információt, például egy konkrét árura vagy árutípusra azon a területen alkalmazandó nemzeti műszaki szabályok és nemzeti közigazgatási eljárások elektronikus másolatait vagy az azokhoz való online hozzáférést, ahol az adott termékinformációs kapcsolattartó pont található, vagy információt arra vonatkozóan, hogy a nemzeti jog szerint az említett árura vagy árutípusra vonatkozik-e előzetes engedélyezés.

(4)   A termékinformációs kapcsolattartó pontoknak a (3) bekezdés szerinti kérésekre az azok kézhezvételét követő 15 munkanapon belül válaszolniuk kell.

(5)   A termékinformációs kapcsolattartó pontok a (3) bekezdés szerinti információ rendelkezésre bocsátásért nem számíthatnak fel díjat.

10. cikk

Közigazgatási együttműködés

(1)   A Bizottság biztosítja az egyes tagállamok illetékes hatóságai és termékinformációs kapcsolattartó pontjai közötti hatékony együttműködést a következő tevékenységek révén:

| a) | a kölcsönös elismerés elvének alkalmazásával kapcsolatos információk és bevált gyakorlatok cseréjének és összegyűjtésének elősegítése és koordinálása; |
| --- | --- |

a)

a kölcsönös elismerés elvének alkalmazásával kapcsolatos információk és bevált gyakorlatok cseréjének és összegyűjtésének elősegítése és koordinálása;

| b) | a termékinformációs kapcsolattartó pontok működésének támogatása és határon átnyúló együttműködésük javítása; |
| --- | --- |

b)

a termékinformációs kapcsolattartó pontok működésének támogatása és határon átnyúló együttműködésük javítása;

| c) | a tagállamok közötti személyzeti csereprogramok elősegítése és koordinálása, valamint közös képzési és tájékoztatási programok szervezése a hatóságok és a vállalkozások részére. |
| --- | --- |

c)

a tagállamok közötti személyzeti csereprogramok elősegítése és koordinálása, valamint közös képzési és tájékoztatási programok szervezése a hatóságok és a vállalkozások részére.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy illetékes hatóságaik és termékinformációs kapcsolattartó pontjaik részt vegyenek az (1) bekezdésben említett tevékenységekben.

(3)   A rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságának az 5. cikk (7) bekezdése alapján történő kérésére azon tagállam illetékes hatóságainak, amely tagállamban egy gazdasági szereplő állítása szerint az áruját jogszerűen forgalmazza, 15 munkanapon belül meg kell adniuk a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságának minden olyan információt, amely az árura vonatkozó, az 5. cikk alapján történő vizsgálathoz a gazdasági szereplő által benyújtott adatok és dokumentumok ellenőrzése szempontjából releváns. A termékinformációs kapcsolattartó pontok – a kért információk nyújtására vonatkozó, a 9. cikk (4) bekezdésében megállapított határidővel összhangban – igénybe vehetők a megfelelő illetékes hatóságok közötti kapcsolatfelvétel elősegítése céljából.

11. cikk

Információs és kommunikációs rendszer

(1)   E rendelet 5., 6. és 10. cikkének alkalmazásában a 765/2008/EK rendelet 23. cikkében meghatározott információs és kommunikációs rendszert kell használni, az e rendelet 7. cikkében meghatározottak kivételével.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyek e rendelet céljára meghatározzák az e cikk (1) bekezdésében említett rendszer részleteit és funkcióit. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 15. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

IV. FEJEZET

FINANSZÍROZÁS

12. cikk

Az e rendeletet támogató tevékenységek finanszírozása

(1)   Az Unió a következő, e rendeletet támogató tevékenységeket finanszírozhatja:

| a) | tájékoztató kampányok; |
| --- | --- |

a)

tájékoztató kampányok;

| b) | oktatás és képzés; |
| --- | --- |

b)

oktatás és képzés;

| c) | személyzeti csereprogramok és a bevált gyakorlatok cseréje; |
| --- | --- |

c)

személyzeti csereprogramok és a bevált gyakorlatok cseréje;

| d) | a termékinformációs kapcsolattartó pontok és az illetékes hatóságok közötti együttműködés, valamint ezen együttműködés műszaki és logisztikai támogatása; |
| --- | --- |

d)

a termékinformációs kapcsolattartó pontok és az illetékes hatóságok közötti együttműködés, valamint ezen együttműködés műszaki és logisztikai támogatása;

| e) | adatgyűjtés a kölcsönös elismerés elve működésének érvényesülésével és az egységes árupiacra gyakorolt hatásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

e)

adatgyűjtés a kölcsönös elismerés elve működésének érvényesülésével és az egységes árupiacra gyakorolt hatásával kapcsolatban.

(2)   Az e rendeletet támogató tevékenységekhez nyújtott uniós pénzügyi támogatást az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) összhangban kell végrehajtani, közvetlenül vagy a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatoknak az említett rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjában felsorolt szervezetekre történő átruházásával.

(3)   Az e rendeletben említett tevékenységekre elkülönített előirányzatokat minden évben a költségvetési hatóság állapítja meg a hatályos pénzügyi keret alapján.

13. cikk

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme

(1)   A Bizottság – csalás, korrupció és más jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, szabálytalanság észlelése esetén a jogalap nélkül kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási és pénzügyi szankciókkal – megfelelő intézkedéseket tesz annak biztosítása érdekében, hogy az e rendelet alapján finanszírozott tevékenységek végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekei védelemben részesüljenek.

(2)   A Bizottság vagy képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumok és helyszíni ellenőrzések alapján ellenőrzést végezni valamennyi, vissza nem térítendő támogatásban részesülő kedvezményezettnél, vállalkozónál és alvállalkozónál, akik e rendelet alapján uniós forrásból részesültek.

(3)   Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (19) és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (20) meghatározott rendelkezésekkel és eljárásokkal összhangban vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezhet annak megállapítása céljából, hogy az e rendelet alapján finanszírozott, vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodással, vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó határozattal vagy valamely szerződéssel összefüggésben történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit.

(4)   Az (1), a (2) és a (3) bekezdés sérelme nélkül az e rendelet végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásoknak, továbbá az e rendelet végrehajtása keretében létrejött szerződéseknek, támogatási megállapodásoknak és támogatási határozatoknak rendelkezéseket kell tartalmazniuk, amelyek kifejezetten felhatalmazzák a Bizottságot, a Számvevőszéket és az OLAF-ot arra, hogy saját hatáskörüknek megfelelően lefolytassák az említett ellenőrzéseket és vizsgálatokat.

V. FEJEZET

ÉRTÉKELÉS ÉS BIZOTTSÁGI ELJÁRÁS

14. cikk

Értékelés

(1)   A Bizottság 2025. április 20-ig és azt követően négyévente az e rendelet által elérni kívánt célok tekintetében értékelést készít e rendeletről, és arról jelentést nyújt be az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság részére.

(2)   E cikk (1) bekezdése céljából a Bizottság a 11. cikkben említett rendszerben rendelkezésre álló információkat és a 12. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett tevékenységek során összegyűjtött adatokat használja. A Bizottság továbbá felkérheti a tagállamokat, hogy nyújtsanak be bármilyen, a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk szabad mozgásának vagy e rendelet hatékonyságának értékelése, továbbá a termékinformációs kapcsolattartó pontok működésének vizsgálata szempontjából releváns információt.

15. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

VI. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

16. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 764/2008/EK 2020. április 19-ével hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásknak kell tekinteni.

17. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2020. április 19-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

G. CIAMBA

---

(1)  
  HL C 283., 2018.8.10., 19. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2019. február 14-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2019. március 5-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 764/2008/EK rendelete (2008. július 9.) az egyes nemzeti műszaki szabályoknak a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott termékekre történő alkalmazására vonatkozó eljárások megállapításáról és a 3052/95/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 21. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelve (2015. szeptember 9.) a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 241., 2015.9.17., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/95/EK irányelve (2001. december 3.) az általános termékbiztonságról (HL L 11., 2002.1.15., 4. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveinek és követelményeinek meghatározásáról, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/625 rendelete (2017. március 15.) az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (HL L 95., 2017.4.7., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

11

(12)  A Bizottság 2013/461/EU ajánlása (2013. szeptember 17.) a SOLVIT működését meghatározó elvekről (HL L 249., 2013.9.19., 10. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1724 rendelete (2018. október 2.) az információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító egységes digitális kapu létrehozásáról, továbbá az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 295., 2018.11.21., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

16

(17)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

17

(18)  Az Európai Parlamenti és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

19

(20)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

20

---

MELLÉKLET

Kölcsönös elismerési nyilatkozat az (EU) 2019/515 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 4. cikkének alkalmazásában

I. rész

1.   Az áru vagy az árutípus egyedi azonosítója: ... [Megjegyzés: illessze be az áru azonosító számát vagy más olyan azonosító jelölését, amely egyedileg azonosítja az árut vagy az árutípust]

2.   A gazdasági szereplő neve és címe: ... [Megjegyzés: illessze be a kölcsönös elismerési nyilatkozat I. részét aláíró nevét és címét: a gyártó és adott esetben annak meghatalmazott képviselője, vagy az importőr, vagy a forgalmazó]

3.   A kölcsönös elismerési nyilatkozat tárgyát képező áru vagy árutípus leírása: ... [Megjegyzés: a leírásnak elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy – nyomon követhetőségi okokból – lehetővé tegye az áru azonosítását. Adott esetben fénykép is csatolható.]

4.   Nyilatkozat és információ az áru vagy az ilyen típusú áru forgalmazásának jogszerűségéről:

4.1.   A fent leírt áru vagy árutípus – a tulajdonságait is beleértve – megfelel a ... [Megjegyzés: nevezze meg azt a tagállamot, amelyben az árut vagy az ilyen típusú árut állítása szerint jogszerűen forgalmazzák]-ban/-ben alkalmazandó következő szabályoknak: ... [Megjegyzés: illessze be – minden egyes esetben – az adott tagállamban alkalmazandó releváns szabályok címét és a hivatalos közzétételükre vonatkozó hivatkozást, valamint az engedélyező határozatra való hivatkozást, amennyiben az áru előzetes engedélyezési eljárás tárgyát képezte],

vagy

a fent leírt áru vagy árutípus ... [Megjegyzés: nevezze meg azt a tagállamot, amelyben az árut vagy az ilyen típusú árut állítása szerint jogszerűen forgalmazzák]-ban/-ben nem tartozik releváns szabály hatálya alá.

4.2.   Hivatkozás az árura vagy az ilyen típusú árura vonatkozó megfelelőségértékelési eljárásra vagy egy megfelelőségértékelő szervezet által végzett bármely vizsgálatról szóló vizsgálati jelentésre, ideértve az említett szervezet nevét és címét (amennyiben sor került ilyen eljárásra vagy vizsgálatra): ...

5.   Bármely további információ, amelyet relevánsnak ítélnek annak vizsgálatához, hogy az áru vagy az ilyen típusú áru forgalmazása jogszerű-e a 4.1. pontban megjelölt tagállamban: ...

6.   A kölcsönös elismerési nyilatkozat ezen részének tartalmáért kizárólagosan a 2. pontban meghatározott gazdasági szereplő tartozik felelősséggel.

A nyilatkozatot a következő nevében és megbízásából írták alá:

(hely és dátum):

(név, beosztás) (aláírás):

II. rész

7.   Nyilatkozat és információ az áru vagy az ilyen típusú áru forgalmazásáról: ...

7.1.   Az I. részben leírt árut vagy ilyen típusú árut a 4.1. pontban megjelölt tagállamban bocsátják a végfelhasználók rendelkezésére.

7.2.   Információ az árunak vagy az az ilyen típusú árunak a 4.1. pontban megjelölt tagállamban a végfelhasználók rendelkezésére bocsátásáról, beleértve azon időpont pontos megjelölését, amikor az árut először bocsátották a végfelhasználók rendelkezésére az adott tagállamban: ...

8.   Bármely további információ, amelyet relevánsnak ítélnek annak vizsgálatához, hogy az árut vagy az ilyen típusú árut jogszerűen forgalmazzák-e a 4.1. pontban megjelölt tagállamban: ...

9.   A kölcsönös elismerési nyilatkozat ezen részének tartalmáért kizárólagosan ... [Megjegyzés: illessze be a kölcsönös elismerési nyilatkozat II. részét aláíró nevét és címét: a gyártó és adott esetben annak meghatalmazott képviselője, vagy az importőr, vagy a forgalmazó] tartozik felelősséggel.

A nyilatkozatot a következő nevében és megbízásából írták alá:

(hely és dátum):

(név, beosztás) (aláírás):

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/515 rendelete (2019. március 19.) a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk kölcsönös elismeréséről és a 764/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 91., 2019.3.29., 1. o.).

---

| 2019.3.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.3.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/19

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/516 RENDELETE

(2019. március 19.)

a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról, valamint a 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv és az 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (GNI-rendelet)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem (a továbbiakban: GNI) az Unió általános költségvetésében a saját források legnagyobb hányada kiszámításának alapját képezi. Ezért szükséges ezen aggregátum összehasonlíthatóságának, megbízhatóságának és teljeskörűségének további megerősítése. |
| --- | --- |

(1)

A piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem (a továbbiakban: GNI) az Unió általános költségvetésében a saját források legnagyobb hányada kiszámításának alapját képezi. Ezért szükséges ezen aggregátum összehasonlíthatóságának, megbízhatóságának és teljeskörűségének további megerősítése.

| (2) | Az Európai Statisztikai Rendszer Bizottsága (a továbbiakban: az ESR-bizottság) által 2017. november 16-án felülvizsgált és aktualizált európai statisztika gyakorlati kódexnek, valamint a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) elveinek tiszteletben tartása révén megvalósuló statisztikai integritás különös jelentőséggel bír, amikor a statisztikákat közvetlenül adminisztratív célokra és politikai döntéshozatalra használják fel uniós és nemzeti szinten. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Statisztikai Rendszer Bizottsága (a továbbiakban: az ESR-bizottság) által 2017. november 16-án felülvizsgált és aktualizált európai statisztika gyakorlati kódexnek, valamint a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) elveinek tiszteletben tartása révén megvalósuló statisztikai integritás különös jelentőséggel bír, amikor a statisztikákat közvetlenül adminisztratív célokra és politikai döntéshozatalra használják fel uniós és nemzeti szinten.

| (3) | Ezen statisztikai adatok a nemzeti gazdaságpolitikák koordinációjának, a különböző uniós politikáknak, valamint a kutatási tevékenységeknek is fontos elemző eszközei. |
| --- | --- |

(3)

Ezen statisztikai adatok a nemzeti gazdaságpolitikák koordinációjának, a különböző uniós politikáknak, valamint a kutatási tevékenységeknek is fontos elemző eszközei.

| (4) | A 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat (3) 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban a saját források kiszámításának céljából a GNI a számlák felülvizsgált európai rendszerét (a továbbiakban: ESA 2010) létrehozó 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) A. mellékletében foglalt módszertan szerint piaci árakon számított éves GNI-értéket jelenti. A 2014/335/EU, Euratom határozat 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban és figyelemmel annak 10. cikke (2) bekezdésére, a 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozat (5) hatályát vesztette. |
| --- | --- |

(4)

A 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat (3) 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban a saját források kiszámításának céljából a GNI a számlák felülvizsgált európai rendszerét (a továbbiakban: ESA 2010) létrehozó 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) A. mellékletében foglalt módszertan szerint piaci árakon számított éves GNI-értéket jelenti. A 2014/335/EU, Euratom határozat 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban és figyelemmel annak 10. cikke (2) bekezdésére, a 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozat (5) hatályát vesztette.

| (5) | Alapvető fontosságú, hogy a GNI-adatok összehasonlíthatóak legyenek a tagállamok között, és hogy megvalósuljon az ESA 2010 releváns fogalommeghatározásainak és számviteli szabályainak való megfelelés. E célból az értékelési eljárásoknak és a ténylegesen felhasznált alapadatoknak lehetővé kell tenniük az ESA 2010 fogalommeghatározásainak és számviteli szabályainak helyes alkalmazását. |
| --- | --- |

(5)

Alapvető fontosságú, hogy a GNI-adatok összehasonlíthatóak legyenek a tagállamok között, és hogy megvalósuljon az ESA 2010 releváns fogalommeghatározásainak és számviteli szabályainak való megfelelés. E célból az értékelési eljárásoknak és a ténylegesen felhasznált alapadatoknak lehetővé kell tenniük az ESA 2010 fogalommeghatározásainak és számviteli szabályainak helyes alkalmazását.

| (6) | Alapvető fontosságú, hogy a GNI-adatok összeállításához felhasznált források és módszerek megbízhatóak legyenek. Ez azt jelenti, hogy amennyire csak lehetséges, megbízható, megfelelő és aktualizált alapstatisztikákat, és ezekhez megbízható technikákat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

Alapvető fontosságú, hogy a GNI-adatok összeállításához felhasznált források és módszerek megbízhatóak legyenek. Ez azt jelenti, hogy amennyire csak lehetséges, megbízható, megfelelő és aktualizált alapstatisztikákat, és ezekhez megbízható technikákat kell alkalmazni.

| (7) | Alapvető fontosságú, hogy a GNI-adatok teljeskörűek legyenek. Ezért ezeknek az adatoknak tekintetbe kell venniük azokat az informális, nem nyilvántartott és egyéb tevékenységeket és tranzakciókat is, amelyek nem jelennek meg a statisztikai felmérésekben, vagy amelyeket nem jelentenek az adó-, a szociális és az egyéb közigazgatási hatóságoknak. A GNI teljeskörűségének fejlesztése – a megbízható statisztikák előállítása, valamint adott esetben a szükséges kiigazítások végrehajtása, a kihagyások és a kétszeres számbavétel elkerülése érdekében – megfelelő statisztikai alapok és értékelési eljárások kidolgozását feltételezi. |
| --- | --- |

(7)

Alapvető fontosságú, hogy a GNI-adatok teljeskörűek legyenek. Ezért ezeknek az adatoknak tekintetbe kell venniük azokat az informális, nem nyilvántartott és egyéb tevékenységeket és tranzakciókat is, amelyek nem jelennek meg a statisztikai felmérésekben, vagy amelyeket nem jelentenek az adó-, a szociális és az egyéb közigazgatási hatóságoknak. A GNI teljeskörűségének fejlesztése – a megbízható statisztikák előállítása, valamint adott esetben a szükséges kiigazítások végrehajtása, a kihagyások és a kétszeres számbavétel elkerülése érdekében – megfelelő statisztikai alapok és értékelési eljárások kidolgozását feltételezi.

| (8) | A 608/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet (6) rendelkezik a tagállamokban a saját források ellenőrzése céljából végrehajtandó ellenőrzésekről. A GNI ellenőrzése céljából a Bizottságot (az Eurostatot) fel kell jogosítani arra, hogy a GNI-vel kapcsolatos tájékozódó látogatásokat tegyen, annak érdekében, hogy ellenőrizze a GNI-aggregátumok és azok összetevőinek minőségét és ellenőrizze az ESA 2010-nek való megfelelést, valamint biztosítsa, hogy a GNI-adatok összehasonlíthatóak, megbízhatóak és teljeskörűek legyenek. A Bizottságnak (az Eurostatnak) tiszteletben kell tartania a statisztikai adatok bizalmas kezelésére vonatkozó szabályokat. A nemzeti statisztikai hatóságok képviselőinek a más tagállamokban tett, GNI-vel kapcsolatos tájékozódó látogatásokon való részvétele alapvető fontosságú a GNI ellenőrzési folyamata átláthatóságának és minőségének javítása érdekében. |
| --- | --- |

(8)

A 608/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet (6) rendelkezik a tagállamokban a saját források ellenőrzése céljából végrehajtandó ellenőrzésekről. A GNI ellenőrzése céljából a Bizottságot (az Eurostatot) fel kell jogosítani arra, hogy a GNI-vel kapcsolatos tájékozódó látogatásokat tegyen, annak érdekében, hogy ellenőrizze a GNI-aggregátumok és azok összetevőinek minőségét és ellenőrizze az ESA 2010-nek való megfelelést, valamint biztosítsa, hogy a GNI-adatok összehasonlíthatóak, megbízhatóak és teljeskörűek legyenek. A Bizottságnak (az Eurostatnak) tiszteletben kell tartania a statisztikai adatok bizalmas kezelésére vonatkozó szabályokat. A nemzeti statisztikai hatóságok képviselőinek a más tagállamokban tett, GNI-vel kapcsolatos tájékozódó látogatásokon való részvétele alapvető fontosságú a GNI ellenőrzési folyamata átláthatóságának és minőségének javítása érdekében.

| (9) | A GNI-adatok ESA 2010-zel összhangban álló megbízhatóságának, teljeskörűségének és lehető legmagasabb fokú összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az egyes ellenőrzési ciklusokban megoldandó kérdések jegyzékére vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (7) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(9)

A GNI-adatok ESA 2010-zel összhangban álló megbízhatóságának, teljeskörűségének és lehető legmagasabb fokú összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az egyes ellenőrzési ciklusokban megoldandó kérdések jegyzékére vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (7) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (10) | E rendelet a GNI-aggregátumok saját források kiszámítása céljából történő szolgáltatása révén való végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni, hogy meghatározza a GNI-adatoknak és azok összetevőinek az 549/2013/EU rendelet A. mellékletével összhangban történő előállításához felhasznált források és módszerek jegyzékének szerkezetét és részletes tartalmát, valamint aktualizálásának és továbbításának ütemtervét, továbbá a Bizottság által meghatározott kérdések jegyzéke alapján a tagállami GNI-adatok összehasonlíthatóságának, megbízhatóságának és teljeskörűségének fejlesztését célzó konkrét intézkedéseket. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (8) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(10)

E rendelet a GNI-aggregátumok saját források kiszámítása céljából történő szolgáltatása révén való végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni, hogy meghatározza a GNI-adatoknak és azok összetevőinek az 549/2013/EU rendelet A. mellékletével összhangban történő előállításához felhasznált források és módszerek jegyzékének szerkezetét és részletes tartalmát, valamint aktualizálásának és továbbításának ütemtervét, továbbá a Bizottság által meghatározott kérdések jegyzéke alapján a tagállami GNI-adatok összehasonlíthatóságának, megbízhatóságának és teljeskörűségének fejlesztését célzó konkrét intézkedéseket. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (8) megfelelően kell gyakorolni.

| (11) | A 223/2009/EK rendelettel létrehozott ESR-bizottság az említett rendelet 7. cikkével összhangban felkérést kapott arra, hogy nyújtson szakmai iránymutatást. |
| --- | --- |

(11)

A 223/2009/EK rendelettel létrehozott ESR-bizottság az említett rendelet 7. cikkével összhangban felkérést kapott arra, hogy nyújtson szakmai iránymutatást.

| (12) | Az 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet (9) 4. cikkében említett GNI-bizottság véleményeket és tanácsokat adott a Bizottságnak végrehajtási hatásköreinek gyakorlásához, valamint segítette a Bizottságot végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában. Az európai statisztikai rendszer felépítésének megújítását szolgáló – a rendszeren belül a koordináció és a partnerség egyértelmű piramisszerű rendszerben történő fejlesztését célzó – stratégia alapján az ESR-bizottságnak tanácsadói szereppel kell rendelkeznie és segítenie kell a Bizottságot végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában. Ennek érdekében az ESR-bizottságnak a GNI-bizottság helyébe kell lépnie, azzal a céllal, hogy segítse a Bizottságot az e rendelet szerinti végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában. Mindazonáltal a GNI-bizottság által az 1287/2003/EK, Euratom rendelet alapján korábban vállalt egyéb feladatok, valamint a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában való segítséghez nem kapcsolódó feladatok ellátása céljából a Bizottságnak olyan hivatalos szakértői csoportot kell létrehoznia, amely ezen célok vonatkozásában segíti. |
| --- | --- |

(12)

Az 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet (9) 4. cikkében említett GNI-bizottság véleményeket és tanácsokat adott a Bizottságnak végrehajtási hatásköreinek gyakorlásához, valamint segítette a Bizottságot végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában. Az európai statisztikai rendszer felépítésének megújítását szolgáló – a rendszeren belül a koordináció és a partnerség egyértelmű piramisszerű rendszerben történő fejlesztését célzó – stratégia alapján az ESR-bizottságnak tanácsadói szereppel kell rendelkeznie és segítenie kell a Bizottságot végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában. Ennek érdekében az ESR-bizottságnak a GNI-bizottság helyébe kell lépnie, azzal a céllal, hogy segítse a Bizottságot az e rendelet szerinti végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában. Mindazonáltal a GNI-bizottság által az 1287/2003/EK, Euratom rendelet alapján korábban vállalt egyéb feladatok, valamint a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában való segítséghez nem kapcsolódó feladatok ellátása céljából a Bizottságnak olyan hivatalos szakértői csoportot kell létrehoznia, amely ezen célok vonatkozásában segíti.

| (13) | A 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv (10) és az 1287/2003/EK, Euratom rendelet eljárást hoz létre a bruttó nemzeti termék (a továbbiakban: GNP) adatok és a GNI-adatok összehasonlíthatóságának, megbízhatóságának és teljeskörűségének ellenőrzésére és értékelésére a GNP-bizottságon és a GNI-bizottságon belül, amelyek keretében a tagállamok és a Bizottság szorosan együttműködnek. Ezt az eljárást – a GNI-adatok saját források kiszámítása céljából történő, ESA 2010 szerinti felhasználásának, a saját források rendelkezésre bocsátására vonatkozó felülvizsgált ütemtervnek és az európai statisztikai rendszer legújabb fejleményeinek a figyelembevétele céljából – ki kell igazítani. A 89/130/EGK, Euratom irányelvet és az 1287/2003/EK, Euratom rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(13)

A 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv (10) és az 1287/2003/EK, Euratom rendelet eljárást hoz létre a bruttó nemzeti termék (a továbbiakban: GNP) adatok és a GNI-adatok összehasonlíthatóságának, megbízhatóságának és teljeskörűségének ellenőrzésére és értékelésére a GNP-bizottságon és a GNI-bizottságon belül, amelyek keretében a tagállamok és a Bizottság szorosan együttműködnek. Ezt az eljárást – a GNI-adatok saját források kiszámítása céljából történő, ESA 2010 szerinti felhasználásának, a saját források rendelkezésre bocsátására vonatkozó felülvizsgált ütemtervnek és az európai statisztikai rendszer legújabb fejleményeinek a figyelembevétele céljából – ki kell igazítani. A 89/130/EGK, Euratom irányelvet és az 1287/2003/EK, Euratom rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

A PIACI ÁRON SZÁMÍTOTT BRUTTÓ NEMZETI JÖVEDELEM MEGHATÁROZÁSA ÉS KISZÁMÍTÁSA

1. cikk

(1)   A piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem (a továbbiakban: GNI) és a piaci áron számított bruttó hazai termék (a továbbiakban: GDP) fogalmát az 549/2013/EU rendelettel létrehozott, a számlák 2010. évi európai rendszerével (a továbbiakban: ESA 2010) összhangban kell meghatározni.

(2)   Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 8.89. pontjával összhangban a GDP a rezidens termelő egységek termelő tevékenységének a végeredménye. Három módon definiálható:

| a) | a termelés oldaláról történő megközelítés szerint: A GDP a különböző gazdasági szektorok vagy a különböző ágazatok bruttó hozzáadott értékének összege, amelyhez hozzá kell adni a termékadókat, és amiből le kell vonni a terméktámogatásokat (amelyek a szektorok és az ágazatok között nincsenek felosztva). A GDP egyben a teljes gazdaság termelési számlájának az egyenlegező tétele; |
| --- | --- |

a)

a termelés oldaláról történő megközelítés szerint: A GDP a különböző gazdasági szektorok vagy a különböző ágazatok bruttó hozzáadott értékének összege, amelyhez hozzá kell adni a termékadókat, és amiből le kell vonni a terméktámogatásokat (amelyek a szektorok és az ágazatok között nincsenek felosztva). A GDP egyben a teljes gazdaság termelési számlájának az egyenlegező tétele;

| b) | a kiadás oldaláról történő megközelítés szerint: A GDP a rezidens gazdasági egységek által történő végső termék- és szolgáltatás-felhasználás összege (végső fogyasztás és bruttó felhalmozás) a termékek és szolgáltatások exportjával együtt és importja nélkül; |
| --- | --- |

b)

a kiadás oldaláról történő megközelítés szerint: A GDP a rezidens gazdasági egységek által történő végső termék- és szolgáltatás-felhasználás összege (végső fogyasztás és bruttó felhalmozás) a termékek és szolgáltatások exportjával együtt és importja nélkül;

| c) | a jövedelem oldaláról történő megközelítés szerint: A GDP a teljes gazdaság „jövedelem keletkezése” számla felhasználásainak összege (a munkavállalói jövedelem, a termelési és importadók és támogatások egyenlege, a teljes gazdaság bruttó működési eredménye és vegyes jövedelme). |
| --- | --- |

c)

a jövedelem oldaláról történő megközelítés szerint: A GDP a teljes gazdaság „jövedelem keletkezése” számla felhasználásainak összege (a munkavállalói jövedelem, a termelési és importadók és támogatások egyenlege, a teljes gazdaság bruttó működési eredménye és vegyes jövedelme).

(3)   Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 8.94. pontjával összhangban a GNI a rezidens gazdasági egységek teljes elsődleges jövedelmét jelenti, amelyek a következők: a munkavállalói jövedelem, a termelési és importadók és támogatások egyenlege, a tulajdonból származó jövedelem (követelés mínusz fizetendő), a bruttó működési eredmény és a bruttó vegyes jövedelem. A GNI egyenlő a GDP és a rezidens gazdasági egységek által a nem-rezidens gazdasági egységeknek fizetett elsődleges jövedelem különbségével, hozzáadva ehhez a rezidens gazdasági egységek által a külföldtől kapott elsődleges jövedelmet.

II. FEJEZET

A GNI-ADATOK ÉS A KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK TOVÁBBÍTÁSA

2. cikk

(1)   A tagállamok a nemzeti számlák összeállításának keretében kiszámítják az 1. cikkben meghatározottak szerinti GNI-t.

(2)   A tagállamok minden év október 1-je előtt a nemzeti elszámolási rend keretében megküldik a Bizottság (az Eurostat) részére a GNI-aggregátumokra és azok összetevőire vonatkozó számadatokat, az 1. cikkben említett fogalommeghatározásokkal összhangban. A GDP összértékét és összetevőit az 1. cikk (2) bekezdésében említett három megközelítéssel összhangban kell bemutatni. Az adatokat az előző évre vonatkozóan kell továbbítani, és egyidejűleg közölni kell a korábbi évekre vonatkozó adatokban bekövetkezett minden változást.

(3)   A (2) bekezdésben említett adatok továbbításával együtt a GNI-adatok minőségéről szóló jelentést is továbbítani kell. E jelentésben részletezni kell az adatok előállításához felhasznált módszertant, és ismertetni kell különösen a felhasznált forrásokban vagy módszerekben bekövetkezett jelentős változásokat, valamint magyarázatot kell adni a GNI-aggregátumoknak és azok összetevőinek a korábbi időszakokhoz képest történt módosításaira.

3. cikk

(1)   A tagállamok a Bizottság (az Eurostat) rendelkezésére bocsátják a GNI-aggregátumoknak és azok összetevőinek az ESA 2010-zel összhangban történő előállításához felhasznált források és módszerek jegyzékét.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén meghatározza az e cikk (1) bekezdésében említett jegyzék szerkezetét és részletes tartalmát az 549/2013/EU rendelet A. mellékletével összhangban, valamint aktualizálásának és továbbításának ütemtervét. A Bizottság e hatáskörének gyakorlása során biztosítja, hogy az említett végrehajtási jogi aktusok ne okozzanak olyan jelentős többletköltséget, amely aránytalan és indokolatlan terhet róna a tagállamokra. Az említett végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. A jegyzéknek összhangban kell lennie az ESA 2010-zel, valamint el kell kerülni az átfedéseket és a túlterhelést.

(3)   A megfelelés összehasonlító elemzésének megkönnyítésére a Bizottság a 4. cikkben említett szakértői csoporttal szoros együttműködésben a jegyzékre vonatkozó iránymutatást dolgoz ki.

III. FEJEZET

A GNI KISZÁMÍTÁSÁRA ALKALMAZOTT ELJÁRÁSOK ÉS ELLENŐRZÉSEK

4. cikk

A Bizottság hivatalos szakértői csoportot hoz létre, amely valamennyi tagállam képviselőiből áll, és amelynek elnöke a Bizottság képviselője, hogy tanácsot adjon a Bizottságnak és véleményt nyilvánítson a GNI kiszámításának összehasonlíthatóságával, megbízhatóságával és teljeskörűségével kapcsolatban, e rendelet végrehajtásával kapcsolatos kérdéseket vizsgáljon, valamint éves véleményeket adjon ki a tagállamok által a saját források kiszámítása céljából benyújtott GNI-adatok megfelelőségéről.

5. cikk

(1)   A Bizottság ellenőrzi a 3. cikk (1) bekezdésében említett jegyzékben szereplő forrásokat, azok felhasználását és a módszereket. Ebből a célból a Bizottság által a 4. cikkben említett szakértői csoporttal szoros együttműködésben kidolgozott ellenőrzési modellt kell alkalmazni. A modellnek a szakértői értékelés és a költséghatékonyság elvén kell alapulnia, és figyelembe kell vennie az e cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat.

(2)   A GNI-adatoknak megbízhatóknak, teljeskörűeknek és összehasonlíthatóknak kell lenniük.

A Bizottság a 7. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az e bekezdés első albekezdésében megállapított rendelkezésnek az egyes ellenőrzési ciklusokban megoldandó kérdések jegyzékének az ESA 2010-zel összhangban, a GNI-adatok megbízhatóságának, teljeskörűségének és a lehető legnagyobb mértékű összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében történő meghatározása által történő kiegészítésére vonatkozóan.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján – az e cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban a Bizottság által meghatározott kérdések jegyzéke alapján – konkrét intézkedéseket határoz meg a GNI-adatok összehasonlíthatóbbá, megbízhatóbbá és teljesebb körűvé tétele érdekében. E végrehajtási jogi aktusokat kellően indokolni kell, és azoknak összhangban kell lenniük az ESA 2010-zel. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 8. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

6. cikk

(1)   A 608/2014/EU, Euratom rendelet 2. cikkében meghatározott ellenőrzések sérelme nélkül a Bizottság (az Eurostat) – amennyiben azt célszerűnek ítéli meg – a GNI-vel kapcsolatos tájékozódó látogatásokat tehet a tagállamokban.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett tájékozódó látogatások célja a GNI-aggregátumok és azok összetevői minőségének ellenőrzése, valamint az ESA 2010-nek való megfelelőség ellenőrzése. Az említett tájékozódó látogatások lefolytatására vonatkozó jogának gyakorlása során a Bizottság (az Eurostat) tiszteletben tartja a statisztikai adatok bizalmas kezelésére vonatkozó, a 223/2009/EK rendelet V. fejezetében megállapított szabályokat.

(3)   A Bizottság (az Eurostat) a tagállamokban tett tájékozódó látogatások során a más tagállamok nemzeti statisztikai hatóságait képviselő nemzetiszámla-szakértők segítségét kérheti, és kívánatos, hogy a segítségüket kérje.

A nemzetiszámla-szakértőket egy olyan jegyzéken kell nyilvántartani, amelyet a nemzeti számlákra vonatkozó adatszolgáltatásért felelős nemzeti hatóságok által a Bizottságnak (az Eurostatnak) megküldött önkéntes javaslatok alapján állítanak össze.Más tagállamok nemzetiszámla-szakértői önkéntes alapon vesznek részt az említett tájékozódó látogatásokon.

7. cikk

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk állapítja meg.

(2)   A Bizottságnak az 5. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2019. április 18-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 5. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 5. cikk (2) bekezdésének második albekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

8. cikk

(1)   A Bizottságot a 223/2009/EK rendelettel létrehozott Európai Statisztikai Rendszer Bizottsága segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

IV. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

9. cikk

A Bizottság 2023. január 1-je előtt jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról.

10. cikk

A 89/130/EGK, Euratom irányelv és az 1287/2003/EK, Euratom rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett jogi aktusokra történő hivatkozásokat e rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni és a mellékletben szereplő megfelelési táblázatokkal összhangban kell értelmezni.

11. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

G. CIAMBA

---

(1)  Az Európai Parlament 2019. január 31-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2019. február 18-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).

2

(3)  A Tanács 2014/335/EU, Euratom határozata (2014. május 26.) az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről (HL L 168., 2014.6.7., 105. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 549/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 2007/436/EK, Euratom határozata (2007. június 7.) az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről (HL L 163., 2007.6.23., 17. o.).

5

(6)  A Tanács 608/2014/EU, Euratom rendelete (2014. május 26.) az Európai Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedésekről (HL L 168., 2014.6.7., 29. o.).

6

(7)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

8

(9)  A Tanács 1287/2003/EK, Euratom rendelete (2003. július 15.) a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról (GNI-rendelet) (HL L 181., 2003.7.19., 1. o.).

9

(10)  A Tanács 89/130/EGK, Euratom irányelve (1989. február 13.) a bruttó nemzeti termék piaci árakon történő összeállításának összehangolásáról (HL L 49., 1989.2.21., 26. o.).

10

---

MELLÉKLET

Megfelelési táblázatok

| A 89/130/EGK, Euratom irányelv | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk, (1) és (3) bekezdés |
| 2. cikk | 1. cikk, (2) bekezdés |
| 3. cikk | 2. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| — | 4. cikk |
| 4. cikk | 3. cikk |
| 5. cikk | 2. cikk, (3) bekezdés |
| — | 5. cikk |
| — | 6. cikk |
| — | 7. cikk |
| 6. cikk | 8. cikk |
| 7. cikk | — |
| 8. cikk | — |
| 9. cikk | — |
| 10. cikk | 9. cikk |
| — | 10. cikk |
| 11. cikk | — |
| — | 11. cikk |

A 89/130/EGK, Euratom irányelv

Ez a rendelet

1. cikk

1. cikk, (1) és (3) bekezdés

2. cikk

1. cikk, (2) bekezdés

3. cikk

2. cikk, (1) és (2) bekezdés

—

4. cikk

4. cikk

3. cikk

5. cikk

2. cikk, (3) bekezdés

—

5. cikk

—

6. cikk

—

7. cikk

6. cikk

8. cikk

7. cikk

—

8. cikk

—

9. cikk

—

10. cikk

9. cikk

—

10. cikk

11. cikk

—

—

11. cikk

| Az 1287/2003/EK, Euratom rendelet | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | 2. cikk |
| 3. cikk | 3. cikk |
| — | 4. cikk |
| 4. cikk | 8. cikk |
| 5. cikk, (1) bekezdés | 5. cikk |
| 5. cikk, (2) bekezdés | — |
| 5. cikk, (3) bekezdés | — |
| 6. cikk | 6. cikk |
| — | 7. cikk |
| 7. cikk | 9. cikk |
| — | 10. cikk |
| 8. cikk | 11. cikk |

Az 1287/2003/EK, Euratom rendelet

Ez a rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk

2. cikk

3. cikk

3. cikk

—

4. cikk

4. cikk

8. cikk

5. cikk, (1) bekezdés

5. cikk

5. cikk, (2) bekezdés

—

5. cikk, (3) bekezdés

—

6. cikk

6. cikk

—

7. cikk

7. cikk

9. cikk

—

10. cikk

8. cikk

11. cikk

---

| 2019.3.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.3.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/25

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/517 RENDELETE

(2019. március 19.)

a .eu felső szintű domainnév bevezetéséről és működéséről, valamint a 733/2002/EK rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint a 874/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A .eu felső szintű domaint (TLD) a 733/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) és a 874/2004/EK bizottsági rendelet (4) hozta létre. Az említett rendeletek elfogadása óta az uniós politikai és jogszabályi környezet, az online környezet és a piac jelentősen megváltozott. |
| --- | --- |

(1)

A .eu felső szintű domaint (TLD) a 733/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) és a 874/2004/EK bizottsági rendelet (4) hozta létre. Az említett rendeletek elfogadása óta az uniós politikai és jogszabályi környezet, az online környezet és a piac jelentősen megváltozott.

| (2) | A TLD-k piacának gyors fejlődése és a dinamikus digitális környezet időtálló és rugalmas szabályozási keretet igényel. A .eu TLD az egyik legnagyobb országkód szerinti TLD (ccTLD). A .eu TLD-t az uniós intézmények, ügynökségek és szervek használják, többek között európai projektek és kezdeményezések számára. A .eu TLD célja, hogy megfelelő irányítással hozzájáruljon az uniós identitás erősítéséhez és az uniós értékek – így a soknyelvűség, a felhasználók magánéletének és biztonságának védelme, az emberi jogok tiszteletben tartása –, valamint bizonyos online prioritások világhálón történő népszerűsítéséhez. |
| --- | --- |

(2)

A TLD-k piacának gyors fejlődése és a dinamikus digitális környezet időtálló és rugalmas szabályozási keretet igényel. A .eu TLD az egyik legnagyobb országkód szerinti TLD (ccTLD). A .eu TLD-t az uniós intézmények, ügynökségek és szervek használják, többek között európai projektek és kezdeményezések számára. A .eu TLD célja, hogy megfelelő irányítással hozzájáruljon az uniós identitás erősítéséhez és az uniós értékek – így a soknyelvűség, a felhasználók magánéletének és biztonságának védelme, az emberi jogok tiszteletben tartása –, valamint bizonyos online prioritások világhálón történő népszerűsítéséhez.

| (3) | A TLD-k a domainnév-rendszer (DNS) hierarchikus szerkezetének alapvető alkotóelemei, amelyek bármely alkalmazásra, illetve hálózatra vonatkozóan világszerte rendelkezésre álló egyedi azonosítók interoperábilis rendszerét biztosítják. |
| --- | --- |

(3)

A TLD-k a domainnév-rendszer (DNS) hierarchikus szerkezetének alapvető alkotóelemei, amelyek bármely alkalmazásra, illetve hálózatra vonatkozóan világszerte rendelkezésre álló egyedi azonosítók interoperábilis rendszerét biztosítják.

| (4) | A .eu TLD-nek az EUMSZ 170. és 171. cikkével összhangban elő kell mozdítania az internetes hálózatok használatát és az azokhoz való hozzáférést azáltal, hogy a meglévő ccTLD-k, illetve az általános TLD-k globális bejegyzését kiegészítve további bejegyzési lehetőséget biztosít. |
| --- | --- |

(4)

A .eu TLD-nek az EUMSZ 170. és 171. cikkével összhangban elő kell mozdítania az internetes hálózatok használatát és az azokhoz való hozzáférést azáltal, hogy a meglévő ccTLD-k, illetve az általános TLD-k globális bejegyzését kiegészítve további bejegyzési lehetőséget biztosít.

| (5) | A .eu TLD-nek – amely egy világos és könnyen felismerhető megjelölés – világosan felismerhető kapcsolatot kell képeznie az Unióval és az európai piaccal. Lehetővé kell tennie az Unión belüli vállalkozások, szervezetek és természetes személyek számára, hogy a .eu TLD alatt domainneveket jegyeztessenek be. E domainnév léte fontos szerepet játszik az Unió online identitásának megerősítésében. Ezért módosítani kell a 733/2002/EK rendeletet, hogy az uniós polgárok számára lehetővé váljon, hogy – lakóhelyüktől függetlenül – 2019. október 19-től kezdve .eu TLD domainnevet jegyeztessenek be. |
| --- | --- |

(5)

A .eu TLD-nek – amely egy világos és könnyen felismerhető megjelölés – világosan felismerhető kapcsolatot kell képeznie az Unióval és az európai piaccal. Lehetővé kell tennie az Unión belüli vállalkozások, szervezetek és természetes személyek számára, hogy a .eu TLD alatt domainneveket jegyeztessenek be. E domainnév léte fontos szerepet játszik az Unió online identitásának megerősítésében. Ezért módosítani kell a 733/2002/EK rendeletet, hogy az uniós polgárok számára lehetővé váljon, hogy – lakóhelyüktől függetlenül – 2019. október 19-től kezdve .eu TLD domainnevet jegyeztessenek be.

| (6) | A .eu TLD-n belüli domainneveket a rendelkezésre állás függvényében kell kiosztani a jogosultaknak. |
| --- | --- |

(6)

A .eu TLD-n belüli domainneveket a rendelkezésre állás függvényében kell kiosztani a jogosultaknak.

| (7) | A Bizottságnak elő kell mozdítania a nyilvántartó, az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) és más uniós ügynökségek közötti együttműködést a domainnevek spekulatív és visszaélésszerű bejegyzése – beleértve a domainnév-kalózkodást – elleni fellépés, valamint az egyszerű adminisztratív eljárások biztosítása érdekében, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottságnak elő kell mozdítania a nyilvántartó, az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) és más uniós ügynökségek közötti együttműködést a domainnevek spekulatív és visszaélésszerű bejegyzése – beleértve a domainnév-kalózkodást – elleni fellépés, valamint az egyszerű adminisztratív eljárások biztosítása érdekében, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára.

| (8) | A nyilvántartóval és a regisztrátorokkal szerződő felek szerződéskötéshez való jogának fokozottabb védelme érdekében a domainnevek .eu TLD-n belüli bejegyzésével kapcsolatos vitákat az Unióban található, a vonatkozó nemzeti jogszabályokat alkalmazó szerveknek kell rendezniük, a nemzetközi jogi eszközökből eredő, a tagállamok vagy az Unió által elismert jogok és kötelezettségek sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(8)

A nyilvántartóval és a regisztrátorokkal szerződő felek szerződéskötéshez való jogának fokozottabb védelme érdekében a domainnevek .eu TLD-n belüli bejegyzésével kapcsolatos vitákat az Unióban található, a vonatkozó nemzeti jogszabályokat alkalmazó szerveknek kell rendezniük, a nemzetközi jogi eszközökből eredő, a tagállamok vagy az Unió által elismert jogok és kötelezettségek sérelme nélkül.

| (9) | A Bizottságnak a költséghatékonyságot és az adminisztráció egyszerűségét szem előtt tartva nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes kiválasztási eljárás során a ki kell jelölnie a .eu TLD nyilvántartóját. A digitális egységes piac támogatása, az online európai identitás felépítése és a határokon átnyúló online tevékenységek ösztönzése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a jogosultsági és kiválasztási kritériumokra és a nyilvántartó kijelölését célzó eljárásra vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (5) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottságnak a költséghatékonyságot és az adminisztráció egyszerűségét szem előtt tartva nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes kiválasztási eljárás során a ki kell jelölnie a .eu TLD nyilvántartóját. A digitális egységes piac támogatása, az online európai identitás felépítése és a határokon átnyúló online tevékenységek ösztönzése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a jogosultsági és kiválasztási kritériumokra és a nyilvántartó kijelölését célzó eljárásra vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (5) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (10) | Ezen rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a tagállamok által fenntartott és zárolt domainnevek jegyzékének elfogadása, a Bizottság és a nyilvántartó között létrejövő szerződésben rögzítendő elvek megállapítása, valamint a nyilvántartó kellően indokolt, rendkívül sürgős esetben történő kijelölése tekintetében, különösen a szolgáltatás folytonosságának biztosítása érdekében. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell gyakorolni. Az említett jegyzékeket a domainnevek rendelkezésre állásától függően kell összeállítani, figyelembe véve a második szinten a tagállamok által már fenntartott vagy nyilvántartásba vett domainneveket. |
| --- | --- |

(10)

Ezen rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a tagállamok által fenntartott és zárolt domainnevek jegyzékének elfogadása, a Bizottság és a nyilvántartó között létrejövő szerződésben rögzítendő elvek megállapítása, valamint a nyilvántartó kellően indokolt, rendkívül sürgős esetben történő kijelölése tekintetében, különösen a szolgáltatás folytonosságának biztosítása érdekében. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell gyakorolni. Az említett jegyzékeket a domainnevek rendelkezésre állásától függően kell összeállítani, figyelembe véve a második szinten a tagállamok által már fenntartott vagy nyilvántartásba vett domainneveket.

| (11) | A Bizottságnak a kijelölt nyilvántartóval szerződést kell kötnie, amelynek tartalmaznia kell a nyilvántartóra alkalmazandó, a .eu TLD szervezésére, kezelésére és igazgatására vonatkozó részletes elveket és eljárásokat. A szerződés határozott időre szól, és egyszer megújítható anélkül, hogy új kiválasztási eljárásra lenne szükség. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottságnak a kijelölt nyilvántartóval szerződést kell kötnie, amelynek tartalmaznia kell a nyilvántartóra alkalmazandó, a .eu TLD szervezésére, kezelésére és igazgatására vonatkozó részletes elveket és eljárásokat. A szerződés határozott időre szól, és egyszer megújítható anélkül, hogy új kiválasztási eljárásra lenne szükség.

| (12) | A .eu TLD működésére vonatkozó elveket és eljárásokat a Bizottság és a kijelölt nyilvántartó közötti szerződéshez kell csatolni. |
| --- | --- |

(12)

A .eu TLD működésére vonatkozó elveket és eljárásokat a Bizottság és a kijelölt nyilvántartó közötti szerződéshez kell csatolni.

| (13) | Ez a rendelet nem érinti az EUMSZ 101. és 102. cikkében foglalt versenyszabályok alkalmazását. |
| --- | --- |

(13)

Ez a rendelet nem érinti az EUMSZ 101. és 102. cikkében foglalt versenyszabályok alkalmazását.

| (14) | A nyilvántartónak meg kell felelnie a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elvének, és a tisztességes verseny biztosítása érdekében olyan intézkedéseket kell végrehajtania, amelyeket a Bizottságnak előzetesen engedélyeznie kell, különösen akkor, ha a nyilvántartó olyan vállalkozásoknak nyújt szolgáltatásokat, amelyeknek a kapcsolódó (downstream) piacokon versenytársa. |
| --- | --- |

(14)

A nyilvántartónak meg kell felelnie a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elvének, és a tisztességes verseny biztosítása érdekében olyan intézkedéseket kell végrehajtania, amelyeket a Bizottságnak előzetesen engedélyeznie kell, különösen akkor, ha a nyilvántartó olyan vállalkozásoknak nyújt szolgáltatásokat, amelyeknek a kapcsolódó (downstream) piacokon versenytársa.

| (15) | A Bejegyzett Nevek és Számok Internetszervezete (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers; a továbbiakban: ICANN) feladata jelenleg az, hogy a ccTLD-ket képviselő kódok nyilvántartóknak történő delegálását összehangolja. A nyilvántartónak az ICANN-nal megfelelő szerződést kell kötnie, amely rendelkezik a .eu ccTLD kód delegálásáról, figyelembe véve a kormányzati tanácsadó bizottság (GAC) által elfogadott vonatkozó elveket. |
| --- | --- |

(15)

A Bejegyzett Nevek és Számok Internetszervezete (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers; a továbbiakban: ICANN) feladata jelenleg az, hogy a ccTLD-ket képviselő kódok nyilvántartóknak történő delegálását összehangolja. A nyilvántartónak az ICANN-nal megfelelő szerződést kell kötnie, amely rendelkezik a .eu ccTLD kód delegálásáról, figyelembe véve a kormányzati tanácsadó bizottság (GAC) által elfogadott vonatkozó elveket.

| (16) | A nyilvántartónak megfelelő letéti szerződést kell kötnie a szolgáltatás folyamatossága céljából, és különösen annak biztosítása érdekében, hogy újbóli delegálás vagy egyéb előre nem látható körülmények esetén minimális megszakítással lehessen tovább folytatni a szolgáltatásnyújtást a helyi internetes közösség számára. A nyilvántartónak elektronikus formában naponta meg kell küldenie a .eu adatbázis mindenkori tartalmának másolatát a letéti ügynök részére. |
| --- | --- |

(16)

A nyilvántartónak megfelelő letéti szerződést kell kötnie a szolgáltatás folyamatossága céljából, és különösen annak biztosítása érdekében, hogy újbóli delegálás vagy egyéb előre nem látható körülmények esetén minimális megszakítással lehessen tovább folytatni a szolgáltatásnyújtást a helyi internetes közösség számára. A nyilvántartónak elektronikus formában naponta meg kell küldenie a .eu adatbázis mindenkori tartalmának másolatát a letéti ügynök részére.

| (17) | Az elfogadandó alternatív vitarendezési eljárásoknak meg kell felelniük a 2013/11/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (7), és figyelembe kell venniük az e téren alkalmazott bevált nemzetközi gyakorlatokat, és különösen a Szellemi Tulajdon Világszervezetének vonatkozó ajánlásait annak érdekében, hogy a spekulatív és visszaélésszerű bejegyeztetések a lehető legnagyobb mértékben elkerülhetők legyenek. Az alternatív vitarendezési eljárásnak tiszteletben kell tartani az ICANN által elfogadott egységes vitarendezési politikában foglaltakkal összhangban lévő eljárási szabályokat. |
| --- | --- |

(17)

Az elfogadandó alternatív vitarendezési eljárásoknak meg kell felelniük a 2013/11/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (7), és figyelembe kell venniük az e téren alkalmazott bevált nemzetközi gyakorlatokat, és különösen a Szellemi Tulajdon Világszervezetének vonatkozó ajánlásait annak érdekében, hogy a spekulatív és visszaélésszerű bejegyeztetések a lehető legnagyobb mértékben elkerülhetők legyenek. Az alternatív vitarendezési eljárásnak tiszteletben kell tartani az ICANN által elfogadott egységes vitarendezési politikában foglaltakkal összhangban lévő eljárási szabályokat.

| (18) | A .eu domainnevek visszaélésszerű bejegyzésére vonatkozó szakpolitikának biztosítania kell, hogy a nyilvántartó ellenőrizze a hozzá beérkezett adatokat, különösen a bejegyzést kérelmezők személyazonosságára vonatkozókat, valamint azt, hogy a jogerős tagállami bírósági határozat által rágalmazónak, rasszistának vagy más módon a tagállam jogával ellentétesnek ítélt domainneveket visszavonják és a későbbi bejegyzés tekintetében zárolják. A nyilvántartó köteles a lehető legnagyobb gondossággal biztosítani a hozzá beérkezett és a birtokában lévő adatok helyességét. A visszavonási eljárásnak ésszerű keretek között lehetővé kell tennie a domainnév birtokosa számára, hogy a visszavonás hatálybalépése előtt megszüntesse a jogosultsági kritériumokkal vagy a nyilvántartásba vételi követelményekkel ellentétes állapotot, illetve rendezze a fennálló adósságokat. |
| --- | --- |

(18)

A .eu domainnevek visszaélésszerű bejegyzésére vonatkozó szakpolitikának biztosítania kell, hogy a nyilvántartó ellenőrizze a hozzá beérkezett adatokat, különösen a bejegyzést kérelmezők személyazonosságára vonatkozókat, valamint azt, hogy a jogerős tagállami bírósági határozat által rágalmazónak, rasszistának vagy más módon a tagállam jogával ellentétesnek ítélt domainneveket visszavonják és a későbbi bejegyzés tekintetében zárolják. A nyilvántartó köteles a lehető legnagyobb gondossággal biztosítani a hozzá beérkezett és a birtokában lévő adatok helyességét. A visszavonási eljárásnak ésszerű keretek között lehetővé kell tennie a domainnév birtokosa számára, hogy a visszavonás hatálybalépése előtt megszüntesse a jogosultsági kritériumokkal vagy a nyilvántartásba vételi követelményekkel ellentétes állapotot, illetve rendezze a fennálló adósságokat.

| (19) | Az olyan domainnevet, amely azonos vagy megtévesztően hasonlít egy olyan elnevezéshez, amelyre az uniós vagy a nemzeti jog alapján keletkezett jog vonatkozik, és amelyet az adott elnevezéshez fűződő jogok vagy jogos érdek nélkül vettek nyilvántartásba, főszabály szerint vissza kell vonni, és amennyiben szükséges, át kell adni a jogos birtokosnak. Amennyiben megállapítást nyer, hogy a szóban forgó domainnevet rosszhiszeműen használták, azt minden esetben vissza kell vonni. |
| --- | --- |

(19)

Az olyan domainnevet, amely azonos vagy megtévesztően hasonlít egy olyan elnevezéshez, amelyre az uniós vagy a nemzeti jog alapján keletkezett jog vonatkozik, és amelyet az adott elnevezéshez fűződő jogok vagy jogos érdek nélkül vettek nyilvántartásba, főszabály szerint vissza kell vonni, és amennyiben szükséges, át kell adni a jogos birtokosnak. Amennyiben megállapítást nyer, hogy a szóban forgó domainnevet rosszhiszeműen használták, azt minden esetben vissza kell vonni.

| (20) | A nyilvántartónak domainnevek visszaélésszerű bejegyzésének kellő időben történő azonosítását biztosító egyértelmű szakpolitikát kell elfogadnia, és szükség esetén együtt kell működnie az illetékes hatóságokkal, valamint a kiberbiztonsággal és információbiztonsággal foglalkozó olyan egyéb állami szervekkel, amelyek kifejezetten részt vesznek az ilyen nyilvántartásba vételek elleni küzdelemben, mint például a hálózatbiztonsági vészhelyzeteket elhárító nemzeti csoportok (CERT). |
| --- | --- |

(20)

A nyilvántartónak domainnevek visszaélésszerű bejegyzésének kellő időben történő azonosítását biztosító egyértelmű szakpolitikát kell elfogadnia, és szükség esetén együtt kell működnie az illetékes hatóságokkal, valamint a kiberbiztonsággal és információbiztonsággal foglalkozó olyan egyéb állami szervekkel, amelyek kifejezetten részt vesznek az ilyen nyilvántartásba vételek elleni küzdelemben, mint például a hálózatbiztonsági vészhelyzeteket elhárító nemzeti csoportok (CERT).

| (21) | A nyilvántartónak olyan technikai és szervezési intézkedések révén kell segítenie a bűnüldöző szerveket a bűnözési elleni küzdelemben, amelyek lehetővé teszik az illetékes hatóságok számára, hogy – amint arról az uniós vagy nemzeti jog rendelkezik – bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a büntetőeljárás lefolytatása érdekében hozzáférjenek a nyilvántartónál tárolt adatokhoz. |
| --- | --- |

(21)

A nyilvántartónak olyan technikai és szervezési intézkedések révén kell segítenie a bűnüldöző szerveket a bűnözési elleni küzdelemben, amelyek lehetővé teszik az illetékes hatóságok számára, hogy – amint arról az uniós vagy nemzeti jog rendelkezik – bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a büntetőeljárás lefolytatása érdekében hozzáférjenek a nyilvántartónál tárolt adatokhoz.

| (22) | Ezt a rendeletet a magánélet és a személyes adatok védelmével kapcsolatos elveknek megfelelően kell végrehajtani. A nyilvántartónak meg kell felelnie a vonatkozó uniós adatvédelmi szabályoknak, elveknek és iránymutatásoknak, különös tekintettel a vonatkozó biztonsági követelményekre, valamint a szükségesség, az arányosság, a célhoz kötöttség és az arányos adatmegőrzési időszak elveire. Továbbá a személyes adatok védelmét a tervezés szintjén, az adatvédelmet pedig alapértelmezetten be kell építeni valamennyi kifejlesztett és fenntartott adatfeldolgozási rendszerbe és adatbázisba. |
| --- | --- |

(22)

Ezt a rendeletet a magánélet és a személyes adatok védelmével kapcsolatos elveknek megfelelően kell végrehajtani. A nyilvántartónak meg kell felelnie a vonatkozó uniós adatvédelmi szabályoknak, elveknek és iránymutatásoknak, különös tekintettel a vonatkozó biztonsági követelményekre, valamint a szükségesség, az arányosság, a célhoz kötöttség és az arányos adatmegőrzési időszak elveire. Továbbá a személyes adatok védelmét a tervezés szintjén, az adatvédelmet pedig alapértelmezetten be kell építeni valamennyi kifejlesztett és fenntartott adatfeldolgozási rendszerbe és adatbázisba.

| (23) | A rendszeres és hatékony felügyelet biztosítása érdekében a nyilvántartót saját költségén legalább kétévente egy független testületnek kell auditálnia, amelynek megfelelőségértékelési jelentés formájában igazolnia kell, hogy a nyilvántartó megfelel-e az e rendeletben meghatározott követelményeknek. A nyilvántartó az említett jelentést a Bizottsággal kötött szerződésével összhangban benyújtja a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(23)

A rendszeres és hatékony felügyelet biztosítása érdekében a nyilvántartót saját költségén legalább kétévente egy független testületnek kell auditálnia, amelynek megfelelőségértékelési jelentés formájában igazolnia kell, hogy a nyilvántartó megfelel-e az e rendeletben meghatározott követelményeknek. A nyilvántartó az említett jelentést a Bizottsággal kötött szerződésével összhangban benyújtja a Bizottságnak.

| (24) | A Bizottság és a nyilvántartó között létrejött szerződésnek olyan eljárásokat kell előírnia, amelyek révén – a Bizottság e rendeletben előírt felügyeleti tevékenységéből származó bizottsági utasításokkal összhangban – a nyilvántartó javítani tudja a .eu TLD szervezését, kezelését és igazgatását. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság és a nyilvántartó között létrejött szerződésnek olyan eljárásokat kell előírnia, amelyek révén – a Bizottság e rendeletben előírt felügyeleti tevékenységéből származó bizottsági utasításokkal összhangban – a nyilvántartó javítani tudja a .eu TLD szervezését, kezelését és igazgatását.

| (25) | Az internetirányításról szóló, 2014. november 27-i következtetéseiben a Tanács megerősítette, hogy az Unió elkötelezett az olyan többszereplős irányítási struktúrák támogatása mellett, amelyek alapját világszerte elfogadott, koherens internetirányítási alapelvek képezik. Az inkluzív internetirányítás azt jelenti, hogy a kormányok, a magánszektor, a civil társadalom, a nemzetközi szervezetek és a műszaki közösség – mind-mind saját felelősségi körében eljárva – az internet fejlődését és használatát alakító közös elveket, normákat, szabályokat, döntéshozatali eljárásokat és programokat dolgoznak ki és alkalmaznak. |
| --- | --- |

(25)

Az internetirányításról szóló, 2014. november 27-i következtetéseiben a Tanács megerősítette, hogy az Unió elkötelezett az olyan többszereplős irányítási struktúrák támogatása mellett, amelyek alapját világszerte elfogadott, koherens internetirányítási alapelvek képezik. Az inkluzív internetirányítás azt jelenti, hogy a kormányok, a magánszektor, a civil társadalom, a nemzetközi szervezetek és a műszaki közösség – mind-mind saját felelősségi körében eljárva – az internet fejlődését és használatát alakító közös elveket, normákat, szabályokat, döntéshozatali eljárásokat és programokat dolgoznak ki és alkalmaznak.

| (26) | Létre kell hozni a .eu-val foglalkozó, a Bizottságot tanácsokkal ellátó többszereplős tanácsadó csoportot annak érdekében, hogy a nyilvántartó több és szélesebb körű információra alapozva megfelelő irányítást alakíthasson ki. A csoportnak az internetirányítás többszereplős modelljét kell tükröznie, és a tagokat – a tagállami hatóságok és a nemzetközi szervezetek által delegáltak kivételével – a Bizottságnak nyílt, megkülönböztetésmentes és átlátható eljárás alapján kell kineveznie. A tagállami hatóságok képviselőjét olyan rotációs rendszer alapján kell kinevezni, amely biztosítja a csoportban való részvétel folyamatosságát. |
| --- | --- |

(26)

Létre kell hozni a .eu-val foglalkozó, a Bizottságot tanácsokkal ellátó többszereplős tanácsadó csoportot annak érdekében, hogy a nyilvántartó több és szélesebb körű információra alapozva megfelelő irányítást alakíthasson ki. A csoportnak az internetirányítás többszereplős modelljét kell tükröznie, és a tagokat – a tagállami hatóságok és a nemzetközi szervezetek által delegáltak kivételével – a Bizottságnak nyílt, megkülönböztetésmentes és átlátható eljárás alapján kell kineveznie. A tagállami hatóságok képviselőjét olyan rotációs rendszer alapján kell kinevezni, amely biztosítja a csoportban való részvétel folyamatosságát.

| (27) | A Bizottságnak értékelést kell készítenie a .eu TLD eredményességéről és működéséről. Az értékelésnek ki kell térnie arra, hogy a kijelölt nyilvántartó által használt munkamódszerekre, és arra, hogy a hatáskörébe megfelelő feladatok tartoznak-e. A Bizottságnak továbbá rendszeres jelentéseket kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a .eu TLD név működéséről. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottságnak értékelést kell készítenie a .eu TLD eredményességéről és működéséről. Az értékelésnek ki kell térnie arra, hogy a kijelölt nyilvántartó által használt munkamódszerekre, és arra, hogy a hatáskörébe megfelelő feladatok tartoznak-e. A Bizottságnak továbbá rendszeres jelentéseket kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a .eu TLD név működéséről.

| (28) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) elismert elveket, amelyeket a Szerződések is rögzítenek, különös tekintettel a személyes adatok védelmére, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságára, valamint a fogyasztók védelmére. Megfelelő uniós eljárásokat kell alkalmazni annak biztosítása érdekében, hogy az e rendeletet érintő nemzeti jogi rendelkezések megfeleljenek az uniós jognak és különösen a Chartának. Amennyiben kétség merül fel az uniós jognak való megfeleléssel kapcsolatban, a nyilvántartónak a Bizottságtól kell iránymutatást kérnie. |
| --- | --- |

(28)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) elismert elveket, amelyeket a Szerződések is rögzítenek, különös tekintettel a személyes adatok védelmére, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságára, valamint a fogyasztók védelmére. Megfelelő uniós eljárásokat kell alkalmazni annak biztosítása érdekében, hogy az e rendeletet érintő nemzeti jogi rendelkezések megfeleljenek az uniós jognak és különösen a Chartának. Amennyiben kétség merül fel az uniós jognak való megfeleléssel kapcsolatban, a nyilvántartónak a Bizottságtól kell iránymutatást kérnie.

| (29) | Mivel e rendelet célját – nevezetesen azt, hogy a nemzeti ccTLD-k mellett bevezetésre kerüljön egy pán-európai TLD – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a fellépés nagyságrendje és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(29)

Mivel e rendelet célját – nevezetesen azt, hogy a nemzeti ccTLD-k mellett bevezetésre kerüljön egy pán-európai TLD – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a fellépés nagyságrendje és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (30) | Annak érdekében, hogy az új szabályozási keret bevezetése folyamán a .eu TLD szolgáltatások megszakadásának kockázata csökkenthető legyen, e rendelet átmeneti rendelkezéseket irányoz elő. |
| --- | --- |

(30)

Annak érdekében, hogy az új szabályozási keret bevezetése folyamán a .eu TLD szolgáltatások megszakadásának kockázata csökkenthető legyen, e rendelet átmeneti rendelkezéseket irányoz elő.

| (31) | Ezért módosítani kell és hatályon kívül kell helyezni a 733/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet, és hatályon kívül kell helyezni a 874/2004/EK bizottsági rendeletet, |
| --- | --- |

(31)

Ezért módosítani kell és hatályon kívül kell helyezni a 733/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet, és hatályon kívül kell helyezni a 874/2004/EK bizottsági rendeletet,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

A rendelet tárgya és céljai

(1)   Ez a rendelet bevezeti a .eu országkód szerinti felső szintű domaint (ccTLD) és annak más írásmódú rendelkezésre álló változatait a digitális egységes piac támogatása, az online uniós identitás kiépítése és a határokon átnyúló online tevékenységek ösztönzése érdekében. Meghatározza továbbá a bevezetés feltételeit, ezen belül a nyilvántartó kijelölését és annak jellemzőit. Ez a rendelet létrehozza továbbá azt a jogi és általános szakpolitikai keretet, amelyen belül a nyilvántartónak működnie kell.

(2)   Ezt a rendeletet a nemzeti ccTLD-kre vonatkozó tagállami rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „nyilvántartó”: olyan szervezet, amelynek feladata a .eu TLD szervezése, kezelése és igazgatása, beleértve a megfelelő adatbázisok és az azokkal összefüggő, nyilvános lekérdezési szolgáltatások fenntartását, a domainnevek bejegyzését, a domainnevek nyilvántartásának üzemeltetését, a nyilvántartás TLD névszervereinek üzemeltetését és a TLD zónafájlok névszerverek közötti elosztását;

„nyilvántartó”

2.   „regisztrátor”: olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a nyilvántartóval kötött szerződés alapján domainnév bejegyzésére irányuló szolgáltatásokat nyújt a bejegyzést igénylőknek;

„regisztrátor”

3.   „nemzetköziesített domainnevek protokolljai”: olyan szabványok és protokollok, amelyek támogatják az információcserére szolgáló szabványos amerikai kódtáblán (American Standard Code for Information Interchange – ASCII) kívül eső karaktereket tartalmazó domainnevek használatát;

„nemzetköziesített domainnevek protokolljai”

4.   „WHOIS adatbázis”: a .eu felső szintű domainnevek bejegyzésének technikai és adminisztratív vonatkozásaival kapcsolatos információkat tartalmazó adatgyűjtemény;

„WHOIS adatbázis”

5.   „a .eu TLD működésére vonatkozó elvek és eljárások”: a .eu TLD működésére és irányítására vonatkozó részletes szabályok;

„a .eu TLD működésére vonatkozó elvek és eljárások”

6.   „bejegyzés”: egy természetes vagy jogi személy kérésére a regisztrátorok és a nyilvántartó által a megkezdéstől a befejezésig végrehajtott azon aktusok és eljárási lépések sorozata, amelyek célja egy domainnév meghatározott időtartamra történő bejegyzésének végrehajtása.

„bejegyzés”

II. FEJEZET

A .eu TLD BEVEZETÉSE

1. SZAKASZ

Általános elvek

3. cikk

Jogosultsági kritériumok

Egy vagy több domainnévnek a .eu TLD alatt történő bejegyzését az alábbiak kérelmezhetik:

| a) | uniós polgárok, lakóhelyüktől függetlenül; |
| --- | --- |

a)

uniós polgárok, lakóhelyüktől függetlenül;

| b) | olyan természetes személyek, akik nem uniós polgárok, de a tagállamok valamelyikében lakóhellyel rendelkeznek; |
| --- | --- |

b)

olyan természetes személyek, akik nem uniós polgárok, de a tagállamok valamelyikében lakóhellyel rendelkeznek;

| c) | az Unióban letelepedett vállalkozások; és |
| --- | --- |

c)

az Unióban letelepedett vállalkozások; és

| d) | az Unióban letelepedett szervezetek, az alkalmazandó nemzeti jog sérelme nélkül. |
| --- | --- |

d)

az Unióban letelepedett szervezetek, az alkalmazandó nemzeti jog sérelme nélkül.

4. cikk

Domainnevek bejegyzése és visszavonása

(1)   A domainnevet azon jogosult félnek kell kiosztani, akinek a kérelme a 11. cikk b) pontja alapján a bejegyzési kérelmekre vonatkozó eljárásokban megállapított, technikailag megfelelő módon elsőként érkezett be a nyilvántartóhoz.

(2)   Egy bejegyzett domainnév akkor áll rendelkezésre további bejegyzés céljából, ha a bejegyzés megújítás nélkül lejárt, vagy a domainnevet visszavonták.

(3)   A nyilvántartó saját kezdeményezésére is visszavonhat domainnevet az ügy alternatív vitarendezési vagy bírósági eljárásra bocsátása nélkül a következő indokok alapján:

| a) | a nyilvántartó felé kifizetetlen tartozások állnak fenn; |
| --- | --- |

a)

a nyilvántartó felé kifizetetlen tartozások állnak fenn;

| b) | a domainnév birtokosa nem felel meg a 3. cikkben szereplő jogosultsági feltételeknek; |
| --- | --- |

b)

a domainnév birtokosa nem felel meg a 3. cikkben szereplő jogosultsági feltételeknek;

| c) | a domainnév birtokosa megsértette a bejegyzési kérelmek tekintetében a 11. cikk b) és c) pontja alapján megállapított követelményeket. |
| --- | --- |

c)

a domainnév birtokosa megsértette a bejegyzési kérelmek tekintetében a 11. cikk b) és c) pontja alapján megállapított követelményeket.

(4)   A domainneveket abban az esetben is vissza lehet vonni, majd – megfelelő alternatív vitarendezési vagy bírósági eljárást követően – szükség esetén egy másik félre átruházni a .eu TLD működésére vonatkozóan a 11. cikk szerint meghatározott elvekkel és eljárásokkal összhangban, ha az adott név azonos vagy megtévesztően hasonlít egy olyan névhez, amelyre az uniós jog vagy valamely nemzeti jog alapján keletkezett jog vonatkozik, és ha:

| a) | a domainnév birtokosa a nevet anélkül jegyeztette be, hogy a névhez joga vagy jogos érdeke fűződne; vagy |
| --- | --- |

a)

a domainnév birtokosa a nevet anélkül jegyeztette be, hogy a névhez joga vagy jogos érdeke fűződne; vagy

| b) | a név bejegyeztetése rosszhiszeműen történt vagy felhasználása rosszhiszeműen történik. |
| --- | --- |

b)

a név bejegyeztetése rosszhiszeműen történt vagy felhasználása rosszhiszeműen történik.

(5)   Ha valamely tagállami bíróság megállapítja, hogy egy domainnév az uniós jog vagy az uniós joggal összhangban lévő nemzeti jog alapján rágalmazó, rasszista, a közrendbe ütközik vagy veszélyezteti a közbiztonságot, azt a nyilvántartó a bírósági határozatról történt értesítését követően zárolja, a jogerős bírósági határozatról történt értesítését követően pedig visszavonja. A nyilvántartó az ilyen bírósági határozat tárgyát képező domainneveket a későbbi bejegyzés lehetősége tekintetében mindaddig zárolja, amíg az adott határozat hatályban van.

(6)   A .eu TLD-n bejegyzett domainnevet kizárólag a .eu domainnevek bejegyzésére jogosult félre lehet átruházni.

5. cikk

Nyelvek, alkalmazandó jog és joghatóság

(1)   A domainnevek bejegyzése az uniós intézmények bármely hivatalos nyelvében fellelhető karakterekkel történhet, a vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban, a nemzetköziesített domainnevek vonatkozó protokolljai által megengedett módon.

(2)   Az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8), valamint a nemzetközi jogi eszközökből eredő, a tagállamok vagy az Unió által elismert jogok és kötelezettségek sérelme nélkül a nyilvántartó és a regisztrátorok közötti szerződésekben, valamint a regisztrátorok és a domainnevek bejegyzését kérelmezők közötti szerződésekben alkalmazandó jogként nem jelölhető meg a tagállamok valamelyikének jogszabályaitól eltérő jog, és vitarendezési testületként sem jelölhető meg az Unión kívül található bíróság, választottbíróság vagy más testület.

6. cikk

A domainnevek fenntartása

(1)   A nyilvántartó a 8. cikk (4) bekezdésben említett szerződéssel összhangban fenntarthat vagy bejegyezhet egyes, a működési feladataihoz szükségesnek ítélt domainneveket.

(2)   A Bizottság utasíthatja arra a nyilvántartót, hogy az uniós intézmények és szervek általi használat céljára közvetlenül a .eu TLD-n tartson fenn vagy jegyezzen be domainneveket.

(3)   A tagállamok – a már fenntartott vagy bejegyzett domainnevek sérelme nélkül – a Bizottságnak bejelenthetik azon domainnevek jegyzékét, amelyeket:

| a) | a nemzeti joguk szerint nem lehet nyilvántartásba venni; vagy |
| --- | --- |

a)

a nemzeti joguk szerint nem lehet nyilvántartásba venni; vagy

| b) | a tagállamok csak második szinten jegyeztethetik be vagy tarthatják fenn. |
| --- | --- |

b)

a tagállamok csak második szinten jegyeztethetik be vagy tarthatják fenn.

Tekintettel az első elbekezdés b) pontjára, az említett domainneveket olyan széles körben ismert földrajzi és geopolitikai kifejezésekre kell korlátozni, amelyek érintik a tagállamok politikai vagy területi felépítését.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a tagállamok által bejelentett jegyzékeket. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 17. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

7. cikk

Regisztrátorok

(1)   A nyilvántartó a regisztrátorokat a Bizottság által előzetesen jóváhagyott, észszerű, átlátható és megkülönböztetésmentes akkreditációs eljárásokkal összhangban akkreditálja. A nyilvántartó könnyen elérhető formában nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az akkreditálási eljárásokat.

(2)   A nyilvántartó egyenértékű feltételeket alkalmaz az olyan akkreditált .eu regisztrátorok vonatkozásában, amelyek egyenértékű szolgáltatásokat nyújtanak egyenértékű körülmények között. A nyilvántartó az említett regisztrátorok számára azonos feltételek mellett és ugyanolyan minőségben nyújt szolgáltatásokat és információkat, mint saját egyenértékű szolgáltatóainak.

2. SZAKASZ

A nyilvántartó

8. cikk

A nyilvántartó kijelölése

(1)   A Bizottság a 18. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el e rendeletnek a nyilvántartó kijelölésére vonatkozó jogosultsági és kiválasztási kritériumok és eljárás meghatározása révén történő kiegészítésére vonatkozóan.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a Bizottság és a nyilvántartó között létrejövő szerződésben rögzítendő elveket. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 17. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(3)   A Bizottság az (1) és (2) bekezdésben említett eljárás befejezését követően jelöl ki valamely szervezetet nyilvántartónak.

(4)   A Bizottság szerződést köt a kijelölt nyilvántartóval. A szerződés meghatározza a nyilvántartó által nyújtott szolgáltatások szabályait, szabályzatait és eljárásait, valamint azokat a feltételeket, amelyek alapján a Bizottság felügyeli a .eu TLD nyilvántartó általi megszervezését, kezelését és igazgatását. A szerződés határozott időre szól, és egyszer megújítható anélkül, hogy új kiválasztási eljárásra lenne szükség. A szerződés tükrözi a nyilvántartó kötelezettségeit és magában foglalja a .eu TLD működésére vonatkozóan a 10. és 11. cikk alapján megállapított elveket és eljárásokat.

(5)   Az (1), (2) és (3) bekezdéstől eltérve, rendkívül sürgős esetekben a Bizottság a 17. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusok útján is kijelölheti a nyilvántartót.

9. cikk

A nyilvántartó jellemzői

(1)   A nyilvántartó nonprofit szervezet. Székhelye, központi ügyvezetése és üzleti tevékenységének fő helye kötelezően az Unió területén található.

(2)   A nyilvántartó díjakat szabhat ki. E díjaknak közvetlenül kapcsolódniuk kell a felmerült költségekhez.

10. cikk

A nyilvántartó kötelezettségei

A nyilvántartó köteles:

| a) | növelni a .eu TLD népszerűségét az Unióban és harmadik országokban; |
| --- | --- |

a)

növelni a .eu TLD népszerűségét az Unióban és harmadik országokban;

| b) | betartani az e rendeletben meghatározott szabályokat, szabályzatokat és eljárásokat, a 8. cikk (4) bekezdésében említett szerződést, és különösen a vonatkozó uniós adatvédelmi jogszabályokat; |
| --- | --- |

b)

betartani az e rendeletben meghatározott szabályokat, szabályzatokat és eljárásokat, a 8. cikk (4) bekezdésében említett szerződést, és különösen a vonatkozó uniós adatvédelmi jogszabályokat;

| c) | az általános közérdeket szem előtt tartva szervezni, igazgatni és kezelni a .eu TLD-t, valamint a .eu TLD igazgatásának és kezelésének minden területén biztosítani a magas minőség, az átláthatóság, a biztonság, a stabilitás, a kiszámíthatóság, a megbízhatóság, a hozzáférhetőség, a hatékonyság, a megkülönböztetésmentesség, a tisztességes versenyfeltételek és a fogyasztóvédelem érvényesülését; |
| --- | --- |

c)

az általános közérdeket szem előtt tartva szervezni, igazgatni és kezelni a .eu TLD-t, valamint a .eu TLD igazgatásának és kezelésének minden területén biztosítani a magas minőség, az átláthatóság, a biztonság, a stabilitás, a kiszámíthatóság, a megbízhatóság, a hozzáférhetőség, a hatékonyság, a megkülönböztetésmentesség, a tisztességes versenyfeltételek és a fogyasztóvédelem érvényesülését;

| d) | a Bizottság előzetes egyetértésével megfelelő szerződést kötni a .eu TLD kód delegálásáról; |
| --- | --- |

d)

a Bizottság előzetes egyetértésével megfelelő szerződést kötni a .eu TLD kód delegálásáról;

| e) | a 3. cikkben említett jogosult felek kérésére végrehajtani a domainnevek bejegyzését a .eu TLD-n; |
| --- | --- |

e)

a 3. cikkben említett jogosult felek kérésére végrehajtani a domainnevek bejegyzését a .eu TLD-n;

| f) | a bírósági eljárások sérelme nélkül, és az érintett felek számára megfelelő eljárási garanciák mellett biztosítani a regisztrátorok és a bejegyzést kérelmezők számára annak lehetőségét, hogy a nyilvántartóval szembeni szerződéses vitáikat alternatív vitarendezés keretében rendezzék; |
| --- | --- |

f)

a bírósági eljárások sérelme nélkül, és az érintett felek számára megfelelő eljárási garanciák mellett biztosítani a regisztrátorok és a bejegyzést kérelmezők számára annak lehetőségét, hogy a nyilvántartóval szembeni szerződéses vitáikat alternatív vitarendezés keretében rendezzék;

| g) | biztosítani a domainnevek adatbázisainak rendelkezésre állását és épségét; |
| --- | --- |

g)

biztosítani a domainnevek adatbázisainak rendelkezésre állását és épségét;

| h) | a saját költségén és a Bizottság hozzájárulásával szerződést kötni egy az Unió területén székhellyel rendelkező, jó hírű letéteményessel vagy más letéti ügynökkel, a Bizottságot nevezve meg a letéti szerződés kedvezményezettjeként, továbbá elektronikus formában naponta megküldeni a .eu TLD adatbázis aktuális tartalmát a letéteményesnek vagy a letéti ügynöknek; |
| --- | --- |

h)

a saját költségén és a Bizottság hozzájárulásával szerződést kötni egy az Unió területén székhellyel rendelkező, jó hírű letéteményessel vagy más letéti ügynökkel, a Bizottságot nevezve meg a letéti szerződés kedvezményezettjeként, továbbá elektronikus formában naponta megküldeni a .eu TLD adatbázis aktuális tartalmát a letéteményesnek vagy a letéti ügynöknek;

| i) | a 6. cikk (3) bekezdésében említett listákat kezelni; |
| --- | --- |

i)

a 6. cikk (3) bekezdésében említett listákat kezelni;

| j) | előmozdítani az Unió célkitűzéseit az internetirányítás területén, például nemzetközi fórumokon való részvétellel; |
| --- | --- |

j)

előmozdítani az Unió célkitűzéseit az internetirányítás területén, például nemzetközi fórumokon való részvétellel;

| k) | a .eu TLD működésére vonatkozóan a 11. cikk alapján meghatározott elveket és eljárásokat az uniós intézmények valamennyi hivatalos nyelvén közzétenni; |
| --- | --- |

k)

a .eu TLD működésére vonatkozóan a 11. cikk alapján meghatározott elveket és eljárásokat az uniós intézmények valamennyi hivatalos nyelvén közzétenni;

| l) | független szervvel saját költségén legalább kétévente ellenőrzést végeztetni az e rendeletnek való megfelelés igazolása érdekében, és az ellenőrzések eredményét a Bizottságnak megküldeni; |
| --- | --- |

l)

független szervvel saját költségén legalább kétévente ellenőrzést végeztetni az e rendeletnek való megfelelés igazolása érdekében, és az ellenőrzések eredményét a Bizottságnak megküldeni;

| m) | adott esetben a Bizottság kérésére részt venni a .eu TLD-vel foglalkozó többszereplős tanácsadó csoport munkájában, és együttműködni a Bizottsággal a .eu TLD működésének és irányításának javítása érdekében. |
| --- | --- |

m)

adott esetben a Bizottság kérésére részt venni a .eu TLD-vel foglalkozó többszereplős tanácsadó csoport munkájában, és együttműködni a Bizottsággal a .eu TLD működésének és irányításának javítása érdekében.

11. cikk

A .eu TLD működésére vonatkozó elvek és eljárások

A Bizottság és a kijelölt nyilvántartó között a 8. cikk (4) bekezdésével összhangban létrejött szerződés tartalmazza a .eu TLD működésére vonatkozó elveket és eljárásokat e rendeletnek megfelelően, beleértve a következőket:

| a) | alternatív vitarendezési politika; |
| --- | --- |

a)

alternatív vitarendezési politika;

| b) | a bejegyzési kérelmekre vonatkozó követelmények és eljárások, a bejegyzési kritériumok ellenőrzésére vonatkozó politika, a bejegyzést kérelmezők adatainak ellenőrzésére vonatkozó politika, valamint a domainnevek spekulatív bejegyeztetésére vonatkozó politika; |
| --- | --- |

b)

a bejegyzési kérelmekre vonatkozó követelmények és eljárások, a bejegyzési kritériumok ellenőrzésére vonatkozó politika, a bejegyzést kérelmezők adatainak ellenőrzésére vonatkozó politika, valamint a domainnevek spekulatív bejegyeztetésére vonatkozó politika;

| c) | a domainnevek visszaélésszerű bejegyeztetésére vonatkozó politika és a rosszhiszeműen bejegyeztetett és rosszhiszeműen használt domainnevek időben történő azonosítására vonatkozó, 4. cikkben említett politika; |
| --- | --- |

c)

a domainnevek visszaélésszerű bejegyeztetésére vonatkozó politika és a rosszhiszeműen bejegyeztetett és rosszhiszeműen használt domainnevek időben történő azonosítására vonatkozó, 4. cikkben említett politika;

| d) | a domainnevek visszavonására vonatkozó politika; |
| --- | --- |

d)

a domainnevek visszavonására vonatkozó politika;

| e) | a szellemi tulajdonjogok kezelése; |
| --- | --- |

e)

a szellemi tulajdonjogok kezelése;

| f) | olyan intézkedések, amelyek lehetővé teszik az illetékes hatóságok számára, hogy – amint arról az uniós jog vagy az azzal összhangban álló nemzeti jog rendelkezik és a megfelelő fékek és ellensúlyok megléte mellett – bűncselekmények megelőzése, felderítése, kinyomozása és a büntetőeljárás lefolytatása érdekében hozzáférjenek a nyilvántartónál tárolt adatokhoz; |
| --- | --- |

f)

olyan intézkedések, amelyek lehetővé teszik az illetékes hatóságok számára, hogy – amint arról az uniós jog vagy az azzal összhangban álló nemzeti jog rendelkezik és a megfelelő fékek és ellensúlyok megléte mellett – bűncselekmények megelőzése, felderítése, kinyomozása és a büntetőeljárás lefolytatása érdekében hozzáférjenek a nyilvántartónál tárolt adatokhoz;

| g) | a szerződés módosítására szolgáló részletes eljárások. |
| --- | --- |

g)

a szerződés módosítására szolgáló részletes eljárások.

12. cikk

„WHOIS” adatbázis

(1)   A nyilvántartó kellő gondossággal WHOIS adatbázist hoz létre és kezel annak érdekében, hogy biztosítsa a .eu TLD biztonságát, stabilitását és ellenálló képességét azáltal, hogy pontos és naprakész bejegyzési információkat szolgáltat a .eu TLD-n bejegyzett domainnevekről.

(2)   A WHOIS adatbázisnak releváns információkat kell tartalmaznia a .eu TLD alatt bejegyzett domainneveket kezelő kapcsolattartó pontok és a domainnevek birtokosai vonatkozásában. A „WHOIS” adatbázisra vonatkozó információk nem lehetnek az adatbázis céljához képest túlzott mértékűek. A nyilvántartónak meg kell felelnie az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9).

3. SZAKASZ

A nyilvántartó felügyelete

13. cikk

Felügyelet

(1)   A Bizottság ellenőrzi és felügyeli a .eu TLD nyilvántartó általi megszervezését, kezelését és igazgatását.

(2)   A Bizottság megbizonyosodik a nyilvántartó pénzgazdálkodásának hatékonyságáról, a nyilvántartó e rendeletnek való megfeleléséről, valamint a .eu TLD működésére vonatkozóan a 11. cikkben említett elvek és eljárások nyilvántartó általi betartásáról. E célból a Bizottság tájékoztatást kérhet a nyilvántartótól.

(3)   Felügyeleti tevékenységeivel összhangban a Bizottság a nyilvántartó számára konkrét utasításokat adhat a .eu TLD szervezésének, igazgatásának és kezelésének javítására vagy továbbfejlesztésére.

(4)   A Bizottság adott esetben konzultálhat a .eu-val foglalkozó többszereplős tanácsadó csoporttal és egyéb érdekelt felekkel, és szakértői tanácsot kérhet az e cikkben foglalt felügyeleti tevékenységek eredményeivel, valamint a .eu TLD szervezésének, igazgatásának és irányításának a nyilvántartó általi javításával kapcsolatban.

14. cikk

A .eu-val foglalkozó többszereplős tanácsadó csoport

(1)   A Bizottság létrehoz egy .eu-val foglalkozó többszereplős tanácsadó csoportot. A .eu-val foglalkozó többszereplős tanácsadó csoport a következő feladatokat látja el:

| a) | e rendelet végrehajtásával kapcsolatban tanáccsal látja el a Bizottságot; |
| --- | --- |

a)

e rendelet végrehajtásával kapcsolatban tanáccsal látja el a Bizottságot;

| b) | a .eu TLD kezelésével, szervezésével és igazgatásával kapcsolatos stratégiai kérdésekben véleményeket ad a Bizottságnak, beleértve a kiberbiztonsággal és az adatvédelemmel kapcsolatos kérdéseket; |
| --- | --- |

b)

a .eu TLD kezelésével, szervezésével és igazgatásával kapcsolatos stratégiai kérdésekben véleményeket ad a Bizottságnak, beleértve a kiberbiztonsággal és az adatvédelemmel kapcsolatos kérdéseket;

| c) | tanácsot ad a Bizottságnak a nyilvántartó ellenőrzésével és felügyeletével kapcsolatban, különös tekintettel a 10. cikk l) pontjában említett ellenőrzésre; |
| --- | --- |

c)

tanácsot ad a Bizottságnak a nyilvántartó ellenőrzésével és felügyeletével kapcsolatban, különös tekintettel a 10. cikk l) pontjában említett ellenőrzésre;

| d) | tanácsot ad a Bizottságnak a domainnevek visszaélésszerű bejegyeztetésére irányuló politikákkal és intézkedésekkel kapcsolatos bevált gyakorlatok tekintetében, különös tekintettel a jogok és jogos érdekek nélküli bejegyeztetésekre, valamint a bejegyzett domainnevek rosszhiszemű felhasználására. |
| --- | --- |

d)

tanácsot ad a Bizottságnak a domainnevek visszaélésszerű bejegyeztetésére irányuló politikákkal és intézkedésekkel kapcsolatos bevált gyakorlatok tekintetében, különös tekintettel a jogok és jogos érdekek nélküli bejegyeztetésekre, valamint a bejegyzett domainnevek rosszhiszemű felhasználására.

(2)   A Bizottság figyelembe veszi a rendelet végrehajtása során a .eu-val foglalkozó többszereplős tanácsadó csoport által nyújtott tanácsokat.

(3)   A .eu-val foglalkozó többszereplős tanácsadó csoport az Unióban letelepedett érdekelt felek képviselőiből áll. E képviselők a magánszektorból, a műszaki közösségből, a civil társadalomból és a tudományos körökből, valamint tagállami hatóságoktól és nemzetközi szervezetektől érkeznek. Azon képviselőket, akiket nem a tagállamok hatóságai és a nemzetközi szervezetek delegálnak, a Bizottság nevezi ki nyílt, megkülönböztetésmentes és átlátható eljárás alapján, a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a nemek közötti egyenlőség elvét.

(4)   A (3) bekezdéstől eltérve a .eu-val foglalkozó többszereplős tanácsadó csoport az Unión kívül letelepedett érdekelt felek egy képviselőjét is magában foglalhatja.

(5)   A .eu-val foglalkozó többszereplős tanácsadó csoport elnöki tisztét a Bizottság egy képviselője vagy a Bizottság által kijelölt személy látja el. A Bizottság titkársági szolgáltatásokat nyújt a .eu-val foglalkozó többszereplős tanácsadó csoport számára.

III. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

15. cikk

Jogfenntartás

Az Unió a .eu TLD-vel kapcsolatos valamennyi jogot fenntartja, beleértve különösen a szellemi tulajdonjogokat és a nyilvántartói adatbázisokhoz fűződő, az e rendelet végrehajtásának biztosításához szükséges egyéb jogokat, valamint a nyilvántartó újbóli kijelölésének jogát.

16. cikk

Értékelés és felülvizsgálat

(1)   2027. október 13-ig és azt követően háromévente a Bizottság értékeli a .eu TLD bevezetését, eredményességét és működését, elsősorban a nyilvántartó által a 10. cikk l) pontjában előírtaknak megfelelően rendelkezésre bocsátott információk alapján.

(2)   A Bizottság 2020. június 30-ig a jelenlegi gyakorlat figyelembevételével értékeli, hogy a nyilvántartónak együtt kell-e működnie az EUIPO-val és más uniós ügynökségekkel a domainnevek spekulatív és visszaélésszerű bejegyeztetése elleni fellépés érdekében, és ha igen, milyen módon, valamint hogy kell-e gondoskodni egyszerű adminisztratív eljárásokról, különösen a kkv-k tekintetében, és ha igen, milyen módon. A Bizottság szükség esetén további intézkedéseket javasolhat e téren.

(3)   A Bizottság 2024. október 13-ig megvizsgálja a 9. cikkben meghatározott kritériumok kiterjesztésének lehetőségét, és adott esetben jogalkotási javaslatot terjeszt elő.

(4)   A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az (1) és (2) bekezdésben említett értékelés megállapításairól.

17. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot az (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) által létrehozott Hírközlési Bizottság (COCOM) segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 8. cikkét kell alkalmazni, összefüggésben annak 5. cikkével.

18. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A 8 felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 8. cikk (1) bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása 2019. április 18-tól számított ötéves időtartamra szól. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 8. cikk (1) bekezdésben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 8. cikk (1) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

19. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   A 733/2002/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint bejegyzett domainnevek birtokosai megtartják a meglévő, bejegyzett domainnevekhez kapcsolódó jogaikat.

(2)   A Bizottság 2021. október 12-ig megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy e rendelet alapján kijelöljön egy szervezetet nyilvántartónak és szerződést kössön vele. A szerződés 2022. október 13-án lép hatályba.

(3)   A Bizottság és a nyilvántartó között a 733/2002/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján megkötött szerződés 2022. október 12-ig marad hatályban.

20. cikk

A 733/2002/EK rendelet módosítása

A 733/2002/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „b) | bármilyen akkreditált .eu regisztrátor útján bejegyzi a .eu TLD-n a következők által kérelmezett domainneveket:






  i. | uniós polgárok, lakóhelyüktől függetlenül; |
| --- | --- | --- |

„b)

bármilyen akkreditált .eu regisztrátor útján bejegyzi a .eu TLD-n a következők által kérelmezett domainneveket:

i.

uniós polgárok, lakóhelyüktől függetlenül;

| ii. | olyan természetes személyek, akik nem uniós polgárok, de a tagállamok valamelyikében lakóhellyel rendelkeznek; |
| --- | --- |

ii.

olyan természetes személyek, akik nem uniós polgárok, de a tagállamok valamelyikében lakóhellyel rendelkeznek;

| iii. | az Unióban letelepedett vállalkozások; vagy |
| --- | --- |

iii.

az Unióban letelepedett vállalkozások; vagy

| iv. | az Unióban letelepedett szervezetek, az alkalmazandó nemzeti jog sérelme nélkül.” |
| --- | --- |

iv.

az Unióban letelepedett szervezetek, az alkalmazandó nemzeti jog sérelme nélkül.”

21. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 733/2002/EK és a 874/2004/EK rendelet 2022. október 13-tól kezdődően hatályát veszti.

22. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2022. október 13-tól kell alkalmazni.

A 20. cikk azonban 2019. október 19-től alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

G. CIAMBA

---

(1)  
  HL C 367., 2018.10.10., 112. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2019. január 31-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2019. február 18-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 733/2002/EK rendelete (2002. április 22.) a .eu felső szintű domain bevezetéséről (HL L 113., 2002.4.30., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 874/2004/EK rendelete (2004. április 28.) a .eu felső szintű domain bevezetésére és funkcióira vonatkozó általános szabályok, valamint a bejegyzésre irányadó elvek megállapításáról (HL L 162., 2004.4.30., 40. o.).

4

(5)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/11/EU irányelve (2013. május 21.) a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelv) (HL L 165., 2013.6.18., 63. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1215/2012/EU rendelete (2012. december 12.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról (HL L 351., 2012.12.20., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1972 irányelve (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról (HL L 321., 2018.12.17., 36. o.).

10

---

| 2019.3.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.3.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/36

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/518 RENDELETE

(2019. március 19.)

a 924/2009/EK rendeletnek az Unión belüli, határokon átnyúló fizetések egyes díjai és a pénznemek közötti átváltási díjak tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az euroövezeti tagállamok közötti határokon átnyúló, euróban történő fizetések díjai jelentős mértékben – az esetek túlnyomó többségében jelentéktelen szintre – csökkentek azóta, hogy elfogadták a 2560/2001/EK (4) és a 924/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5). |
| --- | --- |

(1)

Az euroövezeti tagállamok közötti határokon átnyúló, euróban történő fizetések díjai jelentős mértékben – az esetek túlnyomó többségében jelentéktelen szintre – csökkentek azóta, hogy elfogadták a 2560/2001/EK (4) és a 924/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5).

| (2) | Az euroövezeten kívüli tagállamokból induló euróban történő határokon átnyúló fizetések azonban mintegy 80 %-át teszik ki az euroövezeten kívüli tagállamokból induló összes határokon átnyúló fizetésnek. Az ilyen határokon átnyúló fizetések díjai a legtöbb euroövezeten kívüli tagállamban továbbra is túlzottan magasak, jóllehet az euroövezeten kívüli tagállamokban működő pénzforgalmi szolgáltatók ugyanazt a hatékony infrastruktúrát vehetik igénybe e műveletek rendkívül alacsony költséggel történő feldolgozásához, mint az euroövezeten belül működő pénzforgalmi szolgáltatók. |
| --- | --- |

(2)

Az euroövezeten kívüli tagállamokból induló euróban történő határokon átnyúló fizetések azonban mintegy 80 %-át teszik ki az euroövezeten kívüli tagállamokból induló összes határokon átnyúló fizetésnek. Az ilyen határokon átnyúló fizetések díjai a legtöbb euroövezeten kívüli tagállamban továbbra is túlzottan magasak, jóllehet az euroövezeten kívüli tagállamokban működő pénzforgalmi szolgáltatók ugyanazt a hatékony infrastruktúrát vehetik igénybe e műveletek rendkívül alacsony költséggel történő feldolgozásához, mint az euroövezeten belül működő pénzforgalmi szolgáltatók.

| (3) | A határokon átnyúló fizetések magas díjai továbbra is akadályt jelentenek az euroövezeten kívüli tagállamok vállalkozásainak és polgárainak a belső piacba történő maradéktalan integrációja előtt, és befolyásolják versenyképességüket. Ezek a magas díjak fenntartják az Unióban pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevők két kategóriáját: azokét a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőkét, akik részesülnek az egységes eurofizetési térség (a továbbiakban: a SEPA) előnyeiből, és azokét a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőkét, akik magas költségeket fizetnek euróban történő határokon átnyúló fizetéseikért. |
| --- | --- |

(3)

A határokon átnyúló fizetések magas díjai továbbra is akadályt jelentenek az euroövezeten kívüli tagállamok vállalkozásainak és polgárainak a belső piacba történő maradéktalan integrációja előtt, és befolyásolják versenyképességüket. Ezek a magas díjak fenntartják az Unióban pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevők két kategóriáját: azokét a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőkét, akik részesülnek az egységes eurofizetési térség (a továbbiakban: a SEPA) előnyeiből, és azokét a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőkét, akik magas költségeket fizetnek euróban történő határokon átnyúló fizetéseikért.

| (4) | A belső piac működésének megkönnyítése érdekében, valamint az euroövezeti és euroövezeten kívüli tagállamok pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevői közötti, az euróban történő határokon átnyúló fizetések tekintetében fennálló egyenlőtlenségek megszüntetése céljából biztosítani kell, hogy az Unión belül euróban történő határokon átnyúló fizetések díjait összehangolják azon tagállam nemzeti pénznemében végzett megfelelő belföldi fizetések díjaival, amely tagállamban a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő pénzforgalmi szolgáltatója működik. A pénzforgalmi szolgáltatót úgy kell tekinteni, hogy abban a tagállamban működik, amelyben szolgáltatásait a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek nyújtja. |
| --- | --- |

(4)

A belső piac működésének megkönnyítése érdekében, valamint az euroövezeti és euroövezeten kívüli tagállamok pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevői közötti, az euróban történő határokon átnyúló fizetések tekintetében fennálló egyenlőtlenségek megszüntetése céljából biztosítani kell, hogy az Unión belül euróban történő határokon átnyúló fizetések díjait összehangolják azon tagállam nemzeti pénznemében végzett megfelelő belföldi fizetések díjaival, amely tagállamban a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő pénzforgalmi szolgáltatója működik. A pénzforgalmi szolgáltatót úgy kell tekinteni, hogy abban a tagállamban működik, amelyben szolgáltatásait a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek nyújtja.

| (5) | A pénznemek közötti átváltási díjak jelentős költséget jelentenek azoknál a határokon átnyúló fizetéseknél, ahol a fizető fél tagállama és a kedvezményezett tagállama eltérő pénznemet használ. Az (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 45. cikke előírja, hogy az alkalmazott díjak és átváltási árfolyamok átláthatóak legyenek, az említett irányelv 52. cikkének (3) bekezdése tájékoztatási követelményeket határoz meg a keretszerződés hatálya alá tartozó fizetési műveletek tekintetében, és az említett irányelv 59. cikkének (2) bekezdése pedig a bankjegykiadó automatán (a továbbiakban: az ATM) vagy az értékesítés helyén pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtó felekkel szembeni tájékoztatási követelményekre vonatkozik. Ezek a tájékoztatási követelmények nem értek el megfelelő átláthatóságot és összehasonlíthatóságot a pénznemek közötti átváltási díjak tekintetében azokban a helyzetekben, amelyekben a pénznemek közötti átváltáshoz az ATM-en vagy az értékesítés helyén különböző, választható lehetőségeket kínálnak. Az átláthatóság és az összehasonlíthatóság említett hiánya akadályozza a versenyt, amely csökkentené a pénznemek közötti átváltási díjakat, és növeli annak kockázatát, hogy a fizető felek a pénznemek közötti átváltás drága lehetőségeit választják. Ezért további intézkedéseket kell bevezetni a fogyasztóknak a pénznemek közötti átváltási szolgáltatások túlzottan magas díjaival szembeni védelme érdekében, és annak biztosítására, hogy a fogyasztók megkapják a pénznemek közötti átváltás legjobb lehetőségének kiválasztásához szükséges tájékoztatást. |
| --- | --- |

(5)

A pénznemek közötti átváltási díjak jelentős költséget jelentenek azoknál a határokon átnyúló fizetéseknél, ahol a fizető fél tagállama és a kedvezményezett tagállama eltérő pénznemet használ. Az (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 45. cikke előírja, hogy az alkalmazott díjak és átváltási árfolyamok átláthatóak legyenek, az említett irányelv 52. cikkének (3) bekezdése tájékoztatási követelményeket határoz meg a keretszerződés hatálya alá tartozó fizetési műveletek tekintetében, és az említett irányelv 59. cikkének (2) bekezdése pedig a bankjegykiadó automatán (a továbbiakban: az ATM) vagy az értékesítés helyén pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtó felekkel szembeni tájékoztatási követelményekre vonatkozik. Ezek a tájékoztatási követelmények nem értek el megfelelő átláthatóságot és összehasonlíthatóságot a pénznemek közötti átváltási díjak tekintetében azokban a helyzetekben, amelyekben a pénznemek közötti átváltáshoz az ATM-en vagy az értékesítés helyén különböző, választható lehetőségeket kínálnak. Az átláthatóság és az összehasonlíthatóság említett hiánya akadályozza a versenyt, amely csökkentené a pénznemek közötti átváltási díjakat, és növeli annak kockázatát, hogy a fizető felek a pénznemek közötti átváltás drága lehetőségeit választják. Ezért további intézkedéseket kell bevezetni a fogyasztóknak a pénznemek közötti átváltási szolgáltatások túlzottan magas díjaival szembeni védelme érdekében, és annak biztosítására, hogy a fogyasztók megkapják a pénznemek közötti átváltás legjobb lehetőségének kiválasztásához szükséges tájékoztatást.

| (6) | Annak biztosítására, hogy a piaci szereplők ne kényszerüljenek fizetési infrastruktúrájuknak, eszközeiknek és folyamataiknak a megnövelt átláthatóság biztosítása érdekében teendő kiigazításakor aránytalan mértékű beruházásra, a végrehajtandó intézkedéseknek megfelelőeknek és költséghatékonyaknak kell lenniük. Ugyanakkor azokban a helyzetekben, amelyekben a fizető fél az ATM-en vagy az értékesítés helyén a pénznemek közötti átváltás különböző lehetőségei közül választhat, a tájékoztatásnak lehetővé kell tennie az összehasonlítást, hogy a fizető fél megalapozott döntést hozhasson. |
| --- | --- |

(6)

Annak biztosítására, hogy a piaci szereplők ne kényszerüljenek fizetési infrastruktúrájuknak, eszközeiknek és folyamataiknak a megnövelt átláthatóság biztosítása érdekében teendő kiigazításakor aránytalan mértékű beruházásra, a végrehajtandó intézkedéseknek megfelelőeknek és költséghatékonyaknak kell lenniük. Ugyanakkor azokban a helyzetekben, amelyekben a fizető fél az ATM-en vagy az értékesítés helyén a pénznemek közötti átváltás különböző lehetőségei közül választhat, a tájékoztatásnak lehetővé kell tennie az összehasonlítást, hogy a fizető fél megalapozott döntést hozhasson.

| (7) | Az összehasonlíthatóság teljesítése érdekében valamennyi kártyaalapú fizetés esetében a pénznemek közötti átváltási díjakat azonos módon, nevezetesen az Európai Központi Bank (EKB) által kiadott legfrissebb rendelkezésre álló euro devizaárfolyamokhoz képest számított százalékos árrések formájában kell közölni. Az eurótól eltérő két pénznem közötti átváltás esetén az árrés alapulhat egy, az EKB két árfolyamából származó árfolyamon is. |
| --- | --- |

(7)

Az összehasonlíthatóság teljesítése érdekében valamennyi kártyaalapú fizetés esetében a pénznemek közötti átváltási díjakat azonos módon, nevezetesen az Európai Központi Bank (EKB) által kiadott legfrissebb rendelkezésre álló euro devizaárfolyamokhoz képest számított százalékos árrések formájában kell közölni. Az eurótól eltérő két pénznem közötti átváltás esetén az árrés alapulhat egy, az EKB két árfolyamából származó árfolyamon is.

| (8) | A pénznemek közötti átváltási díjakra vonatkozóan az (EU) 2015/2366 irányelvben megállapított általános tájékoztatási követelményekkel összhangban a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtók a fizetési művelet kezdeményezését megelőzően kötelesek tájékoztatást adni a pénznemek közötti átváltási díjaikról. Az ATM-en vagy az értékesítés helyén pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtó feleknek egyértelmű és hozzáférhető tájékoztatást kell adniuk e szolgáltatások általuk alkalmazott díjairól, például úgy, hogy a kasszánál vagy digitális formában a terminálon, illetve online vásárlás esetén a képernyőn megjelenítik a díjaikat. Az (EU) 2015/2366 irányelv 59. cikkének (2) bekezdésében említett tájékoztatáson felül a fizetés kezdeményezése előtt az említett feleknek konkrét tájékoztatást kell adniuk a kedvezményezett által használt pénznemben a kedvezményezettnek fizetendő összegről, valamint a fizető fél számlájának pénznemében a fizető fél által fizetendő teljes összegről. A kedvezményezett által használt pénznemben fizetendő összegnek ki kell fejeznie a megvásárlandó áruk és szolgáltatások árát, és a megjelenítése a fizetési terminál helyett lehetséges a pénztárnál is. A kedvezményezett által használt pénznem általában a helyi pénznem, de a szerződési szabadság elvének megfelelően egyes esetekben más uniós pénznem is lehet. A fizető fél által számlájának pénznemében fizetendő teljes összegnek tartalmaznia kell az áruk vagy szolgáltatások árát és a pénznemek közötti átváltási díjakat. Ezenfelül a nyugtán vagy más tartós adathordozón mindkét összeget dokumentálni kell. |
| --- | --- |

(8)

A pénznemek közötti átváltási díjakra vonatkozóan az (EU) 2015/2366 irányelvben megállapított általános tájékoztatási követelményekkel összhangban a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtók a fizetési művelet kezdeményezését megelőzően kötelesek tájékoztatást adni a pénznemek közötti átváltási díjaikról. Az ATM-en vagy az értékesítés helyén pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtó feleknek egyértelmű és hozzáférhető tájékoztatást kell adniuk e szolgáltatások általuk alkalmazott díjairól, például úgy, hogy a kasszánál vagy digitális formában a terminálon, illetve online vásárlás esetén a képernyőn megjelenítik a díjaikat. Az (EU) 2015/2366 irányelv 59. cikkének (2) bekezdésében említett tájékoztatáson felül a fizetés kezdeményezése előtt az említett feleknek konkrét tájékoztatást kell adniuk a kedvezményezett által használt pénznemben a kedvezményezettnek fizetendő összegről, valamint a fizető fél számlájának pénznemében a fizető fél által fizetendő teljes összegről. A kedvezményezett által használt pénznemben fizetendő összegnek ki kell fejeznie a megvásárlandó áruk és szolgáltatások árát, és a megjelenítése a fizetési terminál helyett lehetséges a pénztárnál is. A kedvezményezett által használt pénznem általában a helyi pénznem, de a szerződési szabadság elvének megfelelően egyes esetekben más uniós pénznem is lehet. A fizető fél által számlájának pénznemében fizetendő teljes összegnek tartalmaznia kell az áruk vagy szolgáltatások árát és a pénznemek közötti átváltási díjakat. Ezenfelül a nyugtán vagy más tartós adathordozón mindkét összeget dokumentálni kell.

| (9) | Az (EU) 2015/2366 irányelv 59. cikkének (2) bekezdésére tekintettel, ha a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást ATM-en vagy az értékesítés helyén kínálják, a fizető fél számára lehetővé kell tenni, hogy ezt a szolgáltatást elutasítsa, és helyette a kedvezményezett által használt pénznemben fizessen. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2015/2366 irányelv 59. cikkének (2) bekezdésére tekintettel, ha a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást ATM-en vagy az értékesítés helyén kínálják, a fizető fél számára lehetővé kell tenni, hogy ezt a szolgáltatást elutasítsa, és helyette a kedvezményezett által használt pénznemben fizessen.

| (10) | Annak érdekében, hogy a fizető fél ATM-en vagy az értékesítés helyén összehasonlíthassa a pénznemek közötti átváltási lehetőségek díjait, a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatójának nem csupán a keretszerződésük szerződési feltételei között kell feltüntetnie a pénznemek közötti átváltás alkalmazandó díjaira vonatkozó, teljes mértékben összehasonlítható tájékoztatást, hanem ezt a tájékoztatást nyilvánossá kell tennie valamilyen széles körben elérhető és könnyen hozzáférhető elektronikus platformon, különösen ügyfeleknek szóló weboldalain, online banki szolgáltatásainak weboldalain és mobiltelefonos banki szolgáltatásainak alkalmazásaiban, könnyen érthető és hozzáférhető módon. Ez elősegítené az összehasonlítható weboldalak fejlesztését, hogy a fogyasztók külföldi utazás vagy vásárlás alkalmával könnyebben összehasonlíthassák az árakat. Ezen túlmenően más pénznemben teljesítendő kártyaalapú fizetés alkalmával a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatójának emlékeztetnie kell a fizető feleket az alkalmazandó pénznemek közötti átváltási díjakra valamely széles körben elérhető és könnyen hozzáférhető elektronikus kommunikációs csatornán keresztül, például SMS-üzenetek, e-mailek vagy a mobiltelefonos banki szolgáltatások alkalmazásán belüli értesítések formájában. A pénzforgalmi szolgáltatóknak és a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőknek meg kell állapodniuk, hogy melyik elektronikus kommunikációs csatornát használják a pénznemek közötti átváltási díjakról szóló tájékoztatás céljára, figyelembe véve a fizető fél elérésének leghatékonyabb módját. A pénzforgalmi szolgáltatóknak azt is el kell fogadniuk, ha a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő nem kíván a pénznemek közötti átváltási díjakra vonatkozó tájékoztatást tartalmazó elektronikus üzeneteket kapni. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy a fizető fél ATM-en vagy az értékesítés helyén összehasonlíthassa a pénznemek közötti átváltási lehetőségek díjait, a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatójának nem csupán a keretszerződésük szerződési feltételei között kell feltüntetnie a pénznemek közötti átváltás alkalmazandó díjaira vonatkozó, teljes mértékben összehasonlítható tájékoztatást, hanem ezt a tájékoztatást nyilvánossá kell tennie valamilyen széles körben elérhető és könnyen hozzáférhető elektronikus platformon, különösen ügyfeleknek szóló weboldalain, online banki szolgáltatásainak weboldalain és mobiltelefonos banki szolgáltatásainak alkalmazásaiban, könnyen érthető és hozzáférhető módon. Ez elősegítené az összehasonlítható weboldalak fejlesztését, hogy a fogyasztók külföldi utazás vagy vásárlás alkalmával könnyebben összehasonlíthassák az árakat. Ezen túlmenően más pénznemben teljesítendő kártyaalapú fizetés alkalmával a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatójának emlékeztetnie kell a fizető feleket az alkalmazandó pénznemek közötti átváltási díjakra valamely széles körben elérhető és könnyen hozzáférhető elektronikus kommunikációs csatornán keresztül, például SMS-üzenetek, e-mailek vagy a mobiltelefonos banki szolgáltatások alkalmazásán belüli értesítések formájában. A pénzforgalmi szolgáltatóknak és a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőknek meg kell állapodniuk, hogy melyik elektronikus kommunikációs csatornát használják a pénznemek közötti átváltási díjakról szóló tájékoztatás céljára, figyelembe véve a fizető fél elérésének leghatékonyabb módját. A pénzforgalmi szolgáltatóknak azt is el kell fogadniuk, ha a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő nem kíván a pénznemek közötti átváltási díjakra vonatkozó tájékoztatást tartalmazó elektronikus üzeneteket kapni.

| (11) | Időszakos emlékeztetők küldése helyénvaló abban az esetben, ha a fizető fél hosszabb ideig külföldön tartózkodik, például kiküldetésben van vagy külföldön tanul, vagy ha a fizető fél rendszeresen használ kártyát helyi pénznemben teljesített online vásárlásra. Az ilyen emlékeztetők küldésére vonatkozó kötelezettség a pénzforgalmi szolgáltató számára nem tenne szükségessé aránytalan beruházásokat meglévő üzleti folyamataiknak és a fizetéseket feldolgozó infrastruktúrájuknak a kiigazítása érdekében, és biztosítaná, hogy a fizető fél jobb tájékoztatást kapjon a pénznemek közötti átváltás különböző lehetőségeinek mérlegelése során. |
| --- | --- |

(11)

Időszakos emlékeztetők küldése helyénvaló abban az esetben, ha a fizető fél hosszabb ideig külföldön tartózkodik, például kiküldetésben van vagy külföldön tanul, vagy ha a fizető fél rendszeresen használ kártyát helyi pénznemben teljesített online vásárlásra. Az ilyen emlékeztetők küldésére vonatkozó kötelezettség a pénzforgalmi szolgáltató számára nem tenne szükségessé aránytalan beruházásokat meglévő üzleti folyamataiknak és a fizetéseket feldolgozó infrastruktúrájuknak a kiigazítása érdekében, és biztosítaná, hogy a fizető fél jobb tájékoztatást kapjon a pénznemek közötti átváltás különböző lehetőségeinek mérlegelése során.

| (12) | A Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az EKB-nak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a határokon átnyúló, euróban történő fizetések és a nemzeti pénznemben teljesített belföldi műveletek költségének kiegyenlítésére vonatkozó szabály alkalmazásáról, és a pénznemek közötti átváltásról szóló, e rendeletben meghatározott tájékoztatási követelmények hatékonyságáról. A Bizottságnak további lehetőségeket – és e lehetőségek műszaki megvalósíthatóságát – is elemeznie kell arra vonatkozóan, hogy az egyenlő díjakra vonatkozó szabályt kiterjesszék az összes uniós pénznemre, és hogy tovább javítsák a pénznemek közötti átváltási díjak átláthatóságát és összehasonlíthatóságát, valamint a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatójától eltérő fél által kínált, pénznemek közötti átváltási lehetőség elfogadásának vagy elutasításának lehetőségét. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az EKB-nak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a határokon átnyúló, euróban történő fizetések és a nemzeti pénznemben teljesített belföldi műveletek költségének kiegyenlítésére vonatkozó szabály alkalmazásáról, és a pénznemek közötti átváltásról szóló, e rendeletben meghatározott tájékoztatási követelmények hatékonyságáról. A Bizottságnak további lehetőségeket – és e lehetőségek műszaki megvalósíthatóságát – is elemeznie kell arra vonatkozóan, hogy az egyenlő díjakra vonatkozó szabályt kiterjesszék az összes uniós pénznemre, és hogy tovább javítsák a pénznemek közötti átváltási díjak átláthatóságát és összehasonlíthatóságát, valamint a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatójától eltérő fél által kínált, pénznemek közötti átváltási lehetőség elfogadásának vagy elutasításának lehetőségét.

| (13) | mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a fizetések határokon átnyúló jellege miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(13)

mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a fizetések határokon átnyúló jellege miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 924/2009/EK rendelet módosításai

A 924/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Ez a rendelet az Unión belüli, határokon átnyúló fizetésekre és a pénznemek közötti átváltási díjak átláthatóságára vonatkozó szabályokat állapít meg.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ez a rendelet az Unión belüli, határokon átnyúló fizetésekre és a pénznemek közötti átváltási díjak átláthatóságára vonatkozó szabályokat állapít meg.”;

| b) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az e bekezdés első bekezdése ellenére a 3a. és 3b. cikket azokra a belföldi és határokon átnyúló fizetésekre kell alkalmazni, amelyeket vagy euróban vagy egy tagállam eurótól eltérő nemzeti pénznemében denomináltak, és amelyekhez pénznemek közötti átváltási szolgáltatás is kapcsolódik.” |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az e bekezdés első bekezdése ellenére a 3a. és 3b. cikket azokra a belföldi és határokon átnyúló fizetésekre kell alkalmazni, amelyeket vagy euróban vagy egy tagállam eurótól eltérő nemzeti pénznemében denomináltak, és amelyekhez pénznemek közötti átváltási szolgáltatás is kapcsolódik.”

| 2. | A 2. cikk 9. pontjának helyébe a következő szöveg lép:
  „9.   »díj«: bármely olyan összeg, amelyet a pénzforgalmi szolgáltató a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjének felszámol, amely közvetlenül vagy közvetve kapcsolódik a fizetési művelethez, bármely olyan összeg, amelyet a pénzforgalmi szolgáltató vagy a pénznemek közötti átváltási szolgáltatásokat nyújtó fél az (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 59. cikkének (2) bekezdésével összhangban a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjének a pénznemek közötti átváltási szolgáltatásért felszámol, vagy ezek kombinációja;

  (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2366 irányelve (2015. november 25.) a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és a 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 337., 2015.12.23., 35. o.).”
  " |
| --- | --- |

2.

A 2. cikk 9. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„9.   »díj«: bármely olyan összeg, amelyet a pénzforgalmi szolgáltató a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjének felszámol, amely közvetlenül vagy közvetve kapcsolódik a fizetési művelethez, bármely olyan összeg, amelyet a pénzforgalmi szolgáltató vagy a pénznemek közötti átváltási szolgáltatásokat nyújtó fél az (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 59. cikkének (2) bekezdésével összhangban a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjének a pénznemek közötti átváltási szolgáltatásért felszámol, vagy ezek kombinációja;

»díj«

*1

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2366 irányelve (2015. november 25.) a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és a 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 337., 2015.12.23., 35. o.).”
  "

*1

| 3. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Egy pénzforgalmi szolgáltató által az euróban történő, határokon átnyúló fizetésekért a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek felszámolt díjaknak meg kell egyezniük a szóban forgó pénzforgalmi szolgáltató által lebonyolított azonos értékű és annak a tagállamnak a nemzeti pénznemében történő megfelelő belföldi fizetésekért felszámolt díjakkal, amely tagállamban a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő pénzforgalmi szolgáltatója működik.”; |
| --- | --- | --- |

3.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Egy pénzforgalmi szolgáltató által az euróban történő, határokon átnyúló fizetésekért a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek felszámolt díjaknak meg kell egyezniük a szóban forgó pénzforgalmi szolgáltató által lebonyolított azonos értékű és annak a tagállamnak a nemzeti pénznemében történő megfelelő belföldi fizetésekért felszámolt díjakkal, amely tagállamban a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő pénzforgalmi szolgáltatója működik.”;

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(1a)   A pénzforgalmi szolgáltató által egy olyan tagállam nemzeti pénznemében történő, határokon átnyúló fizetésekért, amely a 14. cikknek megfelelően bejelentette azon döntését, hogy e rendelet alkalmazását kiterjeszti saját nemzeti pénznemére, a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek felszámolt díjaknak meg kell egyezniük a szóban forgó pénzforgalmi szolgáltató által lebonyolított azonos értékű és azonos pénznemben történő megfelelő belföldi fizetésekért a pénzügyi szolgáltatást igénybe vevőnek felszámolt díjakkal.”; |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   A pénzforgalmi szolgáltató által egy olyan tagállam nemzeti pénznemében történő, határokon átnyúló fizetésekért, amely a 14. cikknek megfelelően bejelentette azon döntését, hogy e rendelet alkalmazását kiterjeszti saját nemzeti pénznemére, a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek felszámolt díjaknak meg kell egyezniük a szóban forgó pénzforgalmi szolgáltató által lebonyolított azonos értékű és azonos pénznemben történő megfelelő belföldi fizetésekért a pénzügyi szolgáltatást igénybe vevőnek felszámolt díjakkal.”;

| c) | a (3) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdést el kell hagyni;

| d) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Az (1) és az (1a) bekezdés nem alkalmazandó a pénznemek közötti átváltási díjakra.” |
| --- | --- |

d)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az (1) és az (1a) bekezdés nem alkalmazandó a pénznemek közötti átváltási díjakra.”

| 4. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „3a. cikk
  A kártyaalapú műveletekhez kapcsolódó, pénznemek közötti átváltási díjak

  (1)   Tekintettel az (EU) 2015/2366 irányelv 45. cikkének (1) bekezdésében, 52. cikkének (3) bekezdésében és 59. cikkének (2) bekezdésében a pénznemek közötti átváltási díjak és az alkalmazandó átváltási átváltási árfolyam tekintetében foglalt tájékoztatási követelményekre, a pénzforgalmi szolgáltatók és az említett irányelv 59. cikkének (2) bekezdésében említett, bankjegykiadó automatáknál (a továbbiakban: az ATM) vagy az értékesítés helyén pénznemek közötti átváltási szolgáltatásokat nyújtó felek kötelesek a pénznemek közötti átváltás teljes díját az Európai Központi Bank (EKB) által kiadott legfrissebb rendelkezésre álló euro devizaárfolyamhoz képest számított százalékos árrés formájában közölni. Erről az árrésről a fizetési művelet kezdeményezése előtt a fizető félnek tájékoztatást adnak.


  (2)   A pénzforgalmi szolgáltatók az (1) bekezdésben említett árréseket érthető és könnyen hozzáférhető módon nyilvánossá teszik valamilyen széles körben elérhető és könnyen hozzáférhető elektronikus platformon.


  (3)   Az (1) bekezdésben említett tájékoztatáson felül az ATM-en vagy az értékesítés helyén pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtó fél a fizetési művelet kezdeményezése előtt a fizető félnek a következő tájékoztatást is adja:






  a) | a kedvezményezettnek az általa használt pénznemben fizetendő összeg; |
| --- | --- | --- |

4.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„3a. cikk

A kártyaalapú műveletekhez kapcsolódó, pénznemek közötti átváltási díjak

(1)   Tekintettel az (EU) 2015/2366 irányelv 45. cikkének (1) bekezdésében, 52. cikkének (3) bekezdésében és 59. cikkének (2) bekezdésében a pénznemek közötti átváltási díjak és az alkalmazandó átváltási átváltási árfolyam tekintetében foglalt tájékoztatási követelményekre, a pénzforgalmi szolgáltatók és az említett irányelv 59. cikkének (2) bekezdésében említett, bankjegykiadó automatáknál (a továbbiakban: az ATM) vagy az értékesítés helyén pénznemek közötti átváltási szolgáltatásokat nyújtó felek kötelesek a pénznemek közötti átváltás teljes díját az Európai Központi Bank (EKB) által kiadott legfrissebb rendelkezésre álló euro devizaárfolyamhoz képest számított százalékos árrés formájában közölni. Erről az árrésről a fizetési művelet kezdeményezése előtt a fizető félnek tájékoztatást adnak.

(2)   A pénzforgalmi szolgáltatók az (1) bekezdésben említett árréseket érthető és könnyen hozzáférhető módon nyilvánossá teszik valamilyen széles körben elérhető és könnyen hozzáférhető elektronikus platformon.

(3)   Az (1) bekezdésben említett tájékoztatáson felül az ATM-en vagy az értékesítés helyén pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtó fél a fizetési művelet kezdeményezése előtt a fizető félnek a következő tájékoztatást is adja:

a)

a kedvezményezettnek az általa használt pénznemben fizetendő összeg;

| b) | a fizető fél által saját számlájának pénznemében fizetendő összeg. |
| --- | --- |

b)

a fizető fél által saját számlájának pénznemében fizetendő összeg.

(4)   Az ATM-en vagy az értékesítés helyén pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtó fél egyértelműen feltünteti az (1) bekezdésben említett tájékoztatást az ATM-en vagy az értékesítés helyén. A pénzügyi művelet kezdeményezése előtt az említett fél továbbá tájékoztatja a fizető felet arról a lehetőségről is, hogy fizethet a kedvezményezett által használt pénznemben, a pénznemek közötti átváltást pedig ezt követően a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója végzi el. Az (1) és a (3) bekezdésben említett tájékoztatást a pénzügyi művelet kezdeményezését követően tartós adathordozón szintén a fizető fél rendelkezésére bocsátják.

(5)   A fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója minden egyes, a pénzforgalmi szolgáltató által a fizető fél számára kibocsátott és ugyanazon számlához kapcsolódó bankkártyára vonatkozóan a fizető félnek az (1) bekezdésben említett tájékoztatást tartalmazó elektronikus üzenetet küld indokolatlan késedelem nélkül azt követően, hogy a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója fizetési megbízást kap ATM-ből történő olyan készpénzfelvételről vagy az értékesítés helyén történő olyan fizetésről, amelyet a fizető fél számlájának pénznemétől eltérő valamilyen uniós pénznemben denomináltak.

Az első albekezdés ellenére ilyen üzenetet kell küldeni havonta egyszer minden olyan hónapban, amelyben a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója a fizető féltől ugyanabban a pénznemben denominált fizetési megbízást kap.

(6)   A pénzforgalmi szolgáltató megállapodik a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevővel arról a széles körben elérhető és könnyen hozzáférhető elektronikus kommunikációs csatornáról vagy csatornákról, amelyen vagy amelyeken keresztül a pénzforgalmi szolgáltató az (5) bekezdésben említett üzenetet küldi.

A pénzforgalmi szolgáltató a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek felkínálja azt a lehetőséget, hogy az (5) bekezdésben említett elektronikus üzenetekről lemondjon.

A pénzforgalmi szolgáltató és a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő megállapodhat arról, hogy az (5) bekezdést és ezt a bekezdést részben vagy egészében nem alkalmazza, amennyiben a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő nem fogyasztó.

(7)   Az ebben a cikkben említett tájékoztatást ingyenesen, valamint semleges és érthető módon kell nyújtani.”

| 5. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „3b. cikk
  Az átutalásokhoz kapcsolódó, pénznemek közötti átváltási díjak

  (1)   Ha a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója pénznemek közötti átváltási szolgáltatást kínál az (EU) 2015/2366 irányelv 4. cikkének 24. pontjában meghatározott olyan átutalással kapcsolatban, amelyet a pénzforgalmi szolgáltató weboldalát vagy mobiltelefonos banki szolgáltatásainak alkalmazását használva közvetlenül online kezdeményeznek, a pénzforgalmi szolgáltató az említett irányelv 45. cikkének (1) bekezdésére és 52. cikkének (3) bekezdésére tekintettel a pénzügyi művelet kezdeményezése előtt egyértelmű, semleges és érthető módon tájékoztatja a fizető felet a pénznemek közötti átváltási szolgáltatás átutalásra alkalmazandó becsült díjairól.


  (2)   A pénzügyi művelet kezdeményezése előtt a pénzforgalmi szolgáltató egyértelmű, semleges és érthető módon közli a fizető féllel az átutalás teljes becsült összegét a fizető fél számlájának pénznemében, beleértve valamennyi tranzakciós díjat és a pénznemek közötti átváltási díjakat is. A pénzforgalmi szolgáltató közli továbbá a kedvezményezettnek átutalandó becsült összeget a kedvezményezett által használt pénznemben.” |
| --- | --- |

5.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„3b. cikk

Az átutalásokhoz kapcsolódó, pénznemek közötti átváltási díjak

(1)   Ha a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója pénznemek közötti átváltási szolgáltatást kínál az (EU) 2015/2366 irányelv 4. cikkének 24. pontjában meghatározott olyan átutalással kapcsolatban, amelyet a pénzforgalmi szolgáltató weboldalát vagy mobiltelefonos banki szolgáltatásainak alkalmazását használva közvetlenül online kezdeményeznek, a pénzforgalmi szolgáltató az említett irányelv 45. cikkének (1) bekezdésére és 52. cikkének (3) bekezdésére tekintettel a pénzügyi művelet kezdeményezése előtt egyértelmű, semleges és érthető módon tájékoztatja a fizető felet a pénznemek közötti átváltási szolgáltatás átutalásra alkalmazandó becsült díjairól.

(2)   A pénzügyi művelet kezdeményezése előtt a pénzforgalmi szolgáltató egyértelmű, semleges és érthető módon közli a fizető féllel az átutalás teljes becsült összegét a fizető fél számlájának pénznemében, beleértve valamennyi tranzakciós díjat és a pénznemek közötti átváltási díjakat is. A pénzforgalmi szolgáltató közli továbbá a kedvezményezettnek átutalandó becsült összeget a kedvezményezett által használt pénznemben.”

| 6. | A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „15. cikk
  Felülvizsgálat

  (1)   A Bizottság 2022. április 19-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az EKB-nak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak e rendelet alkalmazásáról és hatásáról, amely jelentésnek különösen ki kell terjednie a következőkre:






  a) | annak értékelése, hogy a pénzforgalmi szolgáltatók hogyan alkalmazzák az (EU) 2019/518 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*2) módosított ezen rendelet 3. cikkét; |
| --- | --- | --- |

6.

A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„15. cikk

Felülvizsgálat

(1)   A Bizottság 2022. április 19-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az EKB-nak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak e rendelet alkalmazásáról és hatásáról, amely jelentésnek különösen ki kell terjednie a következőkre:

a)

annak értékelése, hogy a pénzforgalmi szolgáltatók hogyan alkalmazzák az (EU) 2019/518 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*2) módosított ezen rendelet 3. cikkét;

| b) | annak értékelése, hogy hogyan változott a tagállamok nemzeti pénznemeiben és az euróban történő belföldi és határokon átnyúló fizetések volumene és díjai az (EU) 2019/518 rendelet elfogadása óta; |
| --- | --- |

b)

annak értékelése, hogy hogyan változott a tagállamok nemzeti pénznemeiben és az euróban történő belföldi és határokon átnyúló fizetések volumene és díjai az (EU) 2019/518 rendelet elfogadása óta;

| c) | annak értékelése, hogy az (EU) 2019/518 rendelettel módosított ezen rendelet 3. cikke milyen hatással van a pénznemek közötti átváltási díjak és a pénzforgalmi szolgáltatásokkal kapcsolatos, a fizető feleket és a kedvezményezetteket terhelő egyéb díjak változására; |
| --- | --- |

c)

annak értékelése, hogy az (EU) 2019/518 rendelettel módosított ezen rendelet 3. cikke milyen hatással van a pénznemek közötti átváltási díjak és a pénzforgalmi szolgáltatásokkal kapcsolatos, a fizető feleket és a kedvezményezetteket terhelő egyéb díjak változására;

| d) | annak értékelése, hogy e rendelet 3. cikke (1) bekezdésének módosítása az összes tagállam pénznemére való kiterjesztéssel milyen várható hatással jár; |
| --- | --- |

d)

annak értékelése, hogy e rendelet 3. cikke (1) bekezdésének módosítása az összes tagállam pénznemére való kiterjesztéssel milyen várható hatással jár;

| e) | annak értékelése, hogy a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtók hogyan alkalmazzák az e rendelet 3a. és 3b. cikkében meghatározott tájékoztatási követelményeket és az (EU) 2015/2366 irányelv 45. cikkének (1) bekezdését, 52. cikkének (3) bekezdését és 59. cikkének (2) bekezdését végrehajtó nemzeti jogszabályokat, valamint hogy ezek a szabályok javították-e a pénznemek közötti átváltási díjak átláthatóságát; |
| --- | --- |

e)

annak értékelése, hogy a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtók hogyan alkalmazzák az e rendelet 3a. és 3b. cikkében meghatározott tájékoztatási követelményeket és az (EU) 2015/2366 irányelv 45. cikkének (1) bekezdését, 52. cikkének (3) bekezdését és 59. cikkének (2) bekezdését végrehajtó nemzeti jogszabályokat, valamint hogy ezek a szabályok javították-e a pénznemek közötti átváltási díjak átláthatóságát;

| f) | annak értékelése, hogy a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtók nehézségekbe ütköznek-e, és ha igen, milyen mértékben, az e rendelet 3a. és 3b. cikkének és az (EU) 2015/2366 irányelv 45. cikkének (1) bekezdését, 52. cikkének (3) bekezdését és 59. cikkének (2) bekezdését végrehajtó nemzeti jogszabályok gyakorlati alkalmazása során; |
| --- | --- |

f)

annak értékelése, hogy a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtók nehézségekbe ütköznek-e, és ha igen, milyen mértékben, az e rendelet 3a. és 3b. cikkének és az (EU) 2015/2366 irányelv 45. cikkének (1) bekezdését, 52. cikkének (3) bekezdését és 59. cikkének (2) bekezdését végrehajtó nemzeti jogszabályok gyakorlati alkalmazása során;

| g) | a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtók által használt vagy rendelkezésére álló, és a pénznemek közötti átváltási díjak átláthatóságának további javítására alkalmas kommunikációs csatornák és technológiák költség-haszon elemzése, beleértve annak értékelését, hogy vannak-e olyan csatornák, amelyek felajánlását a pénzforgalmi szolgáltatók számára elő kellene írni a 3a. cikkben említett tájékoztatás nyújtásához; ez az elemzés tartalmazza az e rendelet 3a. cikkének (1) és (3) bekezdésében szereplő tájékoztatás egyidejű, az egyes műveletek kezdeményezése előtti, az ATM-en vagy az értékesítés helyén történő pénznemek közötti átváltás minden lehetőségére kiterjedő közzététele technikai megvalósíthatóságának értékelését is; |
| --- | --- |

g)

a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtók által használt vagy rendelkezésére álló, és a pénznemek közötti átváltási díjak átláthatóságának további javítására alkalmas kommunikációs csatornák és technológiák költség-haszon elemzése, beleértve annak értékelését, hogy vannak-e olyan csatornák, amelyek felajánlását a pénzforgalmi szolgáltatók számára elő kellene írni a 3a. cikkben említett tájékoztatás nyújtásához; ez az elemzés tartalmazza az e rendelet 3a. cikkének (1) és (3) bekezdésében szereplő tájékoztatás egyidejű, az egyes műveletek kezdeményezése előtti, az ATM-en vagy az értékesítés helyén történő pénznemek közötti átváltás minden lehetőségére kiterjedő közzététele technikai megvalósíthatóságának értékelését is;

| h) | költség-haszon elemzés azon lehetőség bevezetéséről, hogy a fizető felek eldönthessék, hogy nem kívánnak élni a saját pénzforgalmi szolgáltatójától eltérő felek által az ATM-en vagy az értékesítés helyén kínált, pénznemek közötti átváltás lehetőségével, valamint hogy e döntésüket megváltoztathassák; |
| --- | --- |

h)

költség-haszon elemzés azon lehetőség bevezetéséről, hogy a fizető felek eldönthessék, hogy nem kívánnak élni a saját pénzforgalmi szolgáltatójától eltérő felek által az ATM-en vagy az értékesítés helyén kínált, pénznemek közötti átváltás lehetőségével, valamint hogy e döntésüket megváltoztathassák;

| i) | költség-haszon elemzés azon követelmény bevezetéséről, hogy a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója – egyedi fizetési művelettel kapcsolatban nyújtott pénznemek közötti átváltási szolgáltatás esetében – a művelet kezdeményezésekor érvényes átváltási árfolyamot alkalmazza a művelet elszámolásakor vagy kiegyenlítésekor. |
| --- | --- |

i)

költség-haszon elemzés azon követelmény bevezetéséről, hogy a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója – egyedi fizetési művelettel kapcsolatban nyújtott pénznemek közötti átváltási szolgáltatás esetében – a művelet kezdeményezésekor érvényes átváltási árfolyamot alkalmazza a művelet elszámolásakor vagy kiegyenlítésekor.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett jelentésnek ki kell terjednie legalább a 2019. december 15. és a 2021. október 19. közötti időszakra. Figyelembe kell vennie a különböző fizetési műveletek sajátosságait, megkülönböztetve egymástól különösen az ATM-en és az értékesítés helyén kezdeményezett műveleteket.

Jelentése elkészítésekor a Bizottság felhasználhatja a tagállamok által az (1) bekezdéssel összefüggésben gyűjtött adatokat.

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/518 rendelete (2019. március 19.) a 924/2009/EK rendeletnek az Unión belüli, határokon átnyúló fizetések egyes díjai és a pénznemek közötti átváltási díjak tekintetében történő módosításáról (HL L 91., 2019.3.29., 36. o.).”
  "

*2

2. cikk

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet 2019. december 15-től kell alkalmazni, kivéve a következőket:

| a) | az 1. cikk 6. pontját 2019. április 18-től kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

az 1. cikk 6. pontját 2019. április 18-től kell alkalmazni;

| b) | az 1. cikk 4. és 5. pontját a 924/2009/EK rendelet 3a. cikkének (1)–(4) bekezdése és 3b. cikke tekintetében 2020. április 19-től kell alkalmazni; |
| --- | --- |

b)

az 1. cikk 4. és 5. pontját a 924/2009/EK rendelet 3a. cikkének (1)–(4) bekezdése és 3b. cikke tekintetében 2020. április 19-től kell alkalmazni;

| c) | az 1. cikk 4. pontját a 924/2009/EK rendelet 3a. cikkének (5) és (6) bekezdése tekintetében 2021. április 19-től kell alkalmazni; |
| --- | --- |

c)

az 1. cikk 4. pontját a 924/2009/EK rendelet 3a. cikkének (5) és (6) bekezdése tekintetében 2021. április 19-től kell alkalmazni;

| d) | az 1. cikk 4. pontját a 924/2009/EK rendelet 3a. cikkének (7) bekezdése tekintetében, amennyiben az említett rendelet 3a. cikkének (1)–(4) bekezdésére vonatkozik, 2020. április 19-től kell alkalmazni; |
| --- | --- |

d)

az 1. cikk 4. pontját a 924/2009/EK rendelet 3a. cikkének (7) bekezdése tekintetében, amennyiben az említett rendelet 3a. cikkének (1)–(4) bekezdésére vonatkozik, 2020. április 19-től kell alkalmazni;

| e) | az 1. cikk 4. pontját a 924/2009/EK rendelet 3a. cikkének (7) bekezdése tekintetében, amennyiben az említett rendelet 3a. cikkének (5) és (6) bekezdésére vonatkozik, 2021. április 19-től kell alkalmazni. |
| --- | --- |

e)

az 1. cikk 4. pontját a 924/2009/EK rendelet 3a. cikkének (7) bekezdése tekintetében, amennyiben az említett rendelet 3a. cikkének (5) és (6) bekezdésére vonatkozik, 2021. április 19-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

G. CIAMBA

---

(1)  
  HL C 382., 2018.10.23., 7. o.

1

(2)  
  HL C 367., 2018.10.10., 28. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2019. február 14-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2019. március 4-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2560/2001/EK rendelete (2001. december 19.) a határokon átnyúló, euróban történő fizetésekről (HL L 344., 2001.12.28., 13. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 924/2009/EK rendelete (2009. szeptember 16.) a Közösségben történő határokon átnyúló fizetésekről és a 2560/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 266., 2009.10.9., 11. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2366 irányelve (2015. november 25.) a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és a 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 337., 2015.12.23., 35. o.).

6

---

| 2019.3.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.3.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/42

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/519 RENDELETE

(2019. március 19.)

a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló 167/2013/EU rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) meghatározott, a T1 és T2 kategóriába tartozó járművek leírásai pontosítást igényelnek a megfordítható vezetőhellyel felszerelt traktorok esetében a vezetőhöz legközelebb eső tengely pozíciója, valamint a tömegközéppont-magasság számítási módszere tekintetében. A T2 kategóriába tartozó járművek esetében a tömegközéppont-magasság pontos és egységes meghatározása érdekében utalni kell azokra a nemzetközileg alkalmazandó szabványokra, amelyek meghatározzák a traktorok tömegközéppontját. |
| --- | --- |

(1)

A 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) meghatározott, a T1 és T2 kategóriába tartozó járművek leírásai pontosítást igényelnek a megfordítható vezetőhellyel felszerelt traktorok esetében a vezetőhöz legközelebb eső tengely pozíciója, valamint a tömegközéppont-magasság számítási módszere tekintetében. A T2 kategóriába tartozó járművek esetében a tömegközéppont-magasság pontos és egységes meghatározása érdekében utalni kell azokra a nemzetközileg alkalmazandó szabványokra, amelyek meghatározzák a traktorok tömegközéppontját.

| (2) | A mezőgazdasági traktorok különböző jellemzőinek pontos, műszaki jellemzőik elemzése alapján történő meghatározása rendkívül fontos e rendelet, valamint az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló, illetve végrehajtási jogi aktusok helyes és teljes végrehajtása szempontjából. Tekintettel arra, hogy a kategóriák meghatározásáról szóló egyeztetésekre olyan megfelelő nemzetközi fórumokon kerül sor, amelyeknek az Unió részes fele, a Bizottságnak figyelembe kell vennie ezt a munkát, hogy megelőzze a műszaki követelmények és vizsgálati eljárások alkalmazására gyakorolt aránytalan és negatív hatásokat, valamint elsősorban a rendkívül különleges traktorok gyártóira gyakorolt bármely negatív hatást. |
| --- | --- |

(2)

A mezőgazdasági traktorok különböző jellemzőinek pontos, műszaki jellemzőik elemzése alapján történő meghatározása rendkívül fontos e rendelet, valamint az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló, illetve végrehajtási jogi aktusok helyes és teljes végrehajtása szempontjából. Tekintettel arra, hogy a kategóriák meghatározásáról szóló egyeztetésekre olyan megfelelő nemzetközi fórumokon kerül sor, amelyeknek az Unió részes fele, a Bizottságnak figyelembe kell vennie ezt a munkát, hogy megelőzze a műszaki követelmények és vizsgálati eljárások alkalmazására gyakorolt aránytalan és negatív hatásokat, valamint elsősorban a rendkívül különleges traktorok gyártóira gyakorolt bármely negatív hatást.

| (3) | A 167/2013/EU rendeletben egyértelművé kell tenni, hogy a „cserélhető munkagépek” kifejezés a „cserélhető berendezések”-et jelenti, ezáltal biztosítva a terminológia említett rendeletben való következetes használatát. |
| --- | --- |

(3)

A 167/2013/EU rendeletben egyértelművé kell tenni, hogy a „cserélhető munkagépek” kifejezés a „cserélhető berendezések”-et jelenti, ezáltal biztosítva a terminológia említett rendeletben való következetes használatát.

| (4) | A 167/2013/EU rendeletben az importőröktől megkövetelik a megfelelőségi nyilatkozat megőrzését olyan termékek esetében, amelyek nem felelnek meg az említett rendeletnek, vagy amelyek súlyos veszélyt jelentenek. Egyértelművé kell tenni, hogy ebben az esetben egy EU-típusbizonyítványról van szó. Ezért módosítani kell az említett rendeletet a megfelelő dokumentumra való utalás céljából. |
| --- | --- |

(4)

A 167/2013/EU rendeletben az importőröktől megkövetelik a megfelelőségi nyilatkozat megőrzését olyan termékek esetében, amelyek nem felelnek meg az említett rendeletnek, vagy amelyek súlyos veszélyt jelentenek. Egyértelművé kell tenni, hogy ebben az esetben egy EU-típusbizonyítványról van szó. Ezért módosítani kell az említett rendeletet a megfelelő dokumentumra való utalás céljából.

| (5) | A 167/2013/EU rendelet előírja, hogy az EU-típusbizonyítványhoz mellékelni kell a vizsgálati eredményeket. Egyértelművé kell tenni, hogy ebben az esetben a vizsgálati eredmények rögzítésére szolgáló lapról van szó. Ezért módosítani kell az említett rendeletet a megfelelő mellékletre való utalás céljából. |
| --- | --- |

(5)

A 167/2013/EU rendelet előírja, hogy az EU-típusbizonyítványhoz mellékelni kell a vizsgálati eredményeket. Egyértelművé kell tenni, hogy ebben az esetben a vizsgálati eredmények rögzítésére szolgáló lapról van szó. Ezért módosítani kell az említett rendeletet a megfelelő mellékletre való utalás céljából.

| (6) | A 167/2013/EU rendelet ötéves időtartamra felhatalmazta a Bizottságot, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amely időtartam 2018. március 21-én lejárt. Mivel továbbra is szükség van az említett rendelet, valamint az annak alapján elfogadott jogi aktusok által meghatározott típusjóváhagyási eljárás különböző elemeinek aktualizálására és különösen azoknak a műszaki fejlődés szerinti kiigazítására, illetve a helyesbítések elvégzésére, a hatáskör-átruházás gyakorlásának időtartamát meg kell hosszabbítani és a további hallgatólagos meghosszabbításokat is lehetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(6)

A 167/2013/EU rendelet ötéves időtartamra felhatalmazta a Bizottságot, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amely időtartam 2018. március 21-én lejárt. Mivel továbbra is szükség van az említett rendelet, valamint az annak alapján elfogadott jogi aktusok által meghatározott típusjóváhagyási eljárás különböző elemeinek aktualizálására és különösen azoknak a műszaki fejlődés szerinti kiigazítására, illetve a helyesbítések elvégzésére, a hatáskör-átruházás gyakorlásának időtartamát meg kell hosszabbítani és a további hallgatólagos meghosszabbításokat is lehetővé kell tenni.

| (7) | A 167/2013/EU rendelet a 74/347/EGK tanácsi irányelv (4) hatályon kívül helyezésére utal, holott ahelyett a 74/347/EGK irányelvet kodifikáló 2008/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) hatályon kívül helyezésére kellene utalnia. Ezért szükséges a vonatkozó utalás módosítása a 167/2013/EU rendeletben. |
| --- | --- |

(7)

A 167/2013/EU rendelet a 74/347/EGK tanácsi irányelv (4) hatályon kívül helyezésére utal, holott ahelyett a 74/347/EGK irányelvet kodifikáló 2008/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) hatályon kívül helyezésére kellene utalnia. Ezért szükséges a vonatkozó utalás módosítása a 167/2013/EU rendeletben.

| (8) | mivel ez a rendelet a 167/2013/EU rendeletet a normatív tartalom kiterjesztése nélkül módosítja, és mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a rendelet nagyságrendje és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(8)

mivel ez a rendelet a 167/2013/EU rendeletet a normatív tartalom kiterjesztése nélkül módosítja, és mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a rendelet nagyságrendje és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (9) | A 167/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(9)

A 167/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 167/2013/EU rendelet módosításai

A 167/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   E rendelet hatálya nem terjed ki azokra a cserélhető berendezésekre, amelyek teljesen felemelt állásban, vagy olyan helyzetben vannak, amely nem teszi lehetővé függőleges tengely körüli elfordulásukat, amikor a közúti forgalomban használják azokat a járműveket, amelyekre ezeket felszerelték.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   E rendelet hatálya nem terjed ki azokra a cserélhető berendezésekre, amelyek teljesen felemelt állásban, vagy olyan helyzetben vannak, amely nem teszi lehetővé függőleges tengely körüli elfordulásukat, amikor a közúti forgalomban használják azokat a járműveket, amelyekre ezeket felszerelték.”

| 2. | A 4. cikk 2. és 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:
  „2.   »T1 kategória«: azok a kerekes traktorok, amelyek járművezetőhöz legközelebb eső tengelyének legkisebb nyomtávja legalább 1 150 mm, menetkész állapotban terheletlen tömegük meghaladja a 600 kg-ot, szabad magasságuk pedig legfeljebb 1 000 mm; a megfordítható vezetőhellyel (megfordítható ülés és kormánykerék) felszerelt traktorok esetében a vezetőhöz legközelebb eső tengely az, amely a legnagyobb átmérőjű gumiabroncsokkal van felszerelve;
  3.   »T2 kategória«: azok a kerekes traktorok, amelyek legkisebb nyomtávja 1 150 mm-nél kisebb, terheletlen tömegük menetkész állapotban meghaladja a 600 kg-ot, szabad magasságuk legfeljebb 600 mm, és amennyiben a traktor tömegközéppontja (az ISO 789-6:1982 szabvány szerint meghatározott és talajhoz viszonyított) magasságának és az egyes tengelyek átlagos legkisebb nyomtávjának hányadosa több mint 0,90, akkor a legnagyobb tervezési sebesség legfeljebb 30 km/h lehet;”. |
| --- | --- |

2.

A 4. cikk 2. és 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„2.   »T1 kategória«: azok a kerekes traktorok, amelyek járművezetőhöz legközelebb eső tengelyének legkisebb nyomtávja legalább 1 150 mm, menetkész állapotban terheletlen tömegük meghaladja a 600 kg-ot, szabad magasságuk pedig legfeljebb 1 000 mm; a megfordítható vezetőhellyel (megfordítható ülés és kormánykerék) felszerelt traktorok esetében a vezetőhöz legközelebb eső tengely az, amely a legnagyobb átmérőjű gumiabroncsokkal van felszerelve;

»T1 kategória«

3.   »T2 kategória«: azok a kerekes traktorok, amelyek legkisebb nyomtávja 1 150 mm-nél kisebb, terheletlen tömegük menetkész állapotban meghaladja a 600 kg-ot, szabad magasságuk legfeljebb 600 mm, és amennyiben a traktor tömegközéppontja (az ISO 789-6:1982 szabvány szerint meghatározott és talajhoz viszonyított) magasságának és az egyes tengelyek átlagos legkisebb nyomtávjának hányadosa több mint 0,90, akkor a legnagyobb tervezési sebesség legfeljebb 30 km/h lehet;”.

»T2 kategória«

| 3. | A 12. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az importőr a jármű forgalomba hozatalát követő tíz évig, illetve a rendszer, alkotóelem vagy önálló műszaki egység forgalomba hozatalát követő öt évig biztosítja, hogy az EU-típusbizonyítvány egy példánya a jóváhagyó és piacfelügyeleti hatóságok rendelkezésére álljon, továbbá gondoskodik arról, hogy a 24. cikk (10) bekezdésében említett információs csomagot az említett hatóságok kérésére azok rendelkezésére lehessen bocsátani.” |
| --- | --- |

3.

A 12. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az importőr a jármű forgalomba hozatalát követő tíz évig, illetve a rendszer, alkotóelem vagy önálló műszaki egység forgalomba hozatalát követő öt évig biztosítja, hogy az EU-típusbizonyítvány egy példánya a jóváhagyó és piacfelügyeleti hatóságok rendelkezésére álljon, továbbá gondoskodik arról, hogy a 24. cikk (10) bekezdésében említett információs csomagot az említett hatóságok kérésére azok rendelkezésére lehessen bocsátani.”

| 4. | A 25. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a vizsgálati eredmények rögzítésére szolgáló lap;”. |
| --- | --- | --- |

4.

A 25. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a vizsgálati eredmények rögzítésére szolgáló lap;”.

| 5. | A 39. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az első albekezdés kizárólag olyan, az Unió területén található járművekre vonatkozik, amelyek a gyártásuk idején érvényes EU-típusjóváhagyással rendelkeztek, amelyeket azonban ezen EU-típusjóváhagyás érvényességének megszűnése előtt nem vettek nyilvántartásba, és nem helyeztek forgalomba.” |
| --- | --- |

5.

A 39. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az első albekezdés kizárólag olyan, az Unió területén található járművekre vonatkozik, amelyek a gyártásuk idején érvényes EU-típusjóváhagyással rendelkeztek, amelyeket azonban ezen EU-típusjóváhagyás érvényességének megszűnése előtt nem vettek nyilvántartásba, és nem helyeztek forgalomba.”

| 6. | A 71. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A Bizottságnak a 17. cikk (5) bekezdésében, a 18. cikk (4) bekezdésében, a 19. cikk (6) bekezdésében, a 20. cikk (8) bekezdésében, a 27. cikk (6) bekezdésében, a 28. cikk (6) bekezdésében, a 45. cikk (4) bekezdésében, a 49. cikk (3) bekezdésében, az 53. cikk (12) bekezdésében, a 61. cikkben és a 70. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2013. március 22-től kezdődő hatállyal. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt. A Bizottság legkésőbb 2022. június 22-ig és azt követően kilenc hónappal a mindenkori ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról.” |
| --- | --- |

6.

A 71. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottságnak a 17. cikk (5) bekezdésében, a 18. cikk (4) bekezdésében, a 19. cikk (6) bekezdésében, a 20. cikk (8) bekezdésében, a 27. cikk (6) bekezdésében, a 28. cikk (6) bekezdésében, a 45. cikk (4) bekezdésében, a 49. cikk (3) bekezdésében, az 53. cikk (12) bekezdésében, a 61. cikkben és a 70. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2013. március 22-től kezdődő hatállyal. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt. A Bizottság legkésőbb 2022. június 22-ig és azt követően kilenc hónappal a mindenkori ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról.”

| 7. | A 76. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   E rendelet 73. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül a 76/432/EGK, a 76/763/EGK, a 77/537/EGK, a 78/764/EGK, a 80/720/EGK, a 86/297/EGK, a 86/298/EGK, a 86/415/EGK, a 87/402/EGK, a 2000/25/EK, a 2003/37/EK, a 2008/2/EK, a 2009/57/EK, a 2009/58/EK, a 2009/59/EK, a 2009/60/EK, a 2009/61/EK, a 2009/63/EK, a 2009/64/EK, a 2009/66/EK, a 2009/68/EK, a 2009/75/EK, a 2009/76/EK és a 2009/144/EK irányelv 2016. január 1-jével hatályát veszti.” |
| --- | --- |

7.

A 76. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   E rendelet 73. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül a 76/432/EGK, a 76/763/EGK, a 77/537/EGK, a 78/764/EGK, a 80/720/EGK, a 86/297/EGK, a 86/298/EGK, a 86/415/EGK, a 87/402/EGK, a 2000/25/EK, a 2003/37/EK, a 2008/2/EK, a 2009/57/EK, a 2009/58/EK, a 2009/59/EK, a 2009/60/EK, a 2009/61/EK, a 2009/63/EK, a 2009/64/EK, a 2009/66/EK, a 2009/68/EK, a 2009/75/EK, a 2009/76/EK és a 2009/144/EK irányelv 2016. január 1-jével hatályát veszti.”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

G. CIAMBA

---

(1)  
  HL C 440., 2018.12.6., 104. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2019. február 12-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2019. március 4-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 167/2013/EU rendelete (2013. február 5.) a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről (HL L 60., 2013.3.2., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 74/347/EGK irányelve (1974. június 25.) a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok látómezőjére és szélvédőtörlőire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 191., 1974.7.15., 5. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/2/EK irányelve (2008. január 15.) a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok látómezőjéről és szélvédőtörlőiről (HL L 24., 2008.1.29., 30. o.).

5

---

IRÁNYELVEK

| 2019.3.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.3.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/45

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/520 IRÁNYELVE

(2019. március 19.)

az Unión belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról és az útdíjfizetés elmulasztásával kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről

(átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A 2004/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4) jelentős mértékben módosították. Mivel további módosítások szükségesek, az említett irányelvet az áttekinthetőség érdekében célszerű átdolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4) jelentős mértékben módosították. Mivel további módosítások szükségesek, az említett irányelvet az áttekinthetőség érdekében célszerű átdolgozni.

| (2) | Célszerű biztosítani az elektronikus útdíjszedési rendszerek tagállamokban és szomszédos országokban való széleskörű elterjedését, és lehetőség szerint a jövőbeni uniós útdíjpolitikának és a jövőbeni műszaki fejlesztéseknek megfelelő megbízható, felhasználóbarát és költséghatékony rendszereket. Az elektronikus útdíjszedési rendszereket ezért átjárhatóvá kell tenni, hogy csökkenjenek az Unióban az útdíjak fizetéséhez kapcsolódó költségek és terhek. |
| --- | --- |

(2)

Célszerű biztosítani az elektronikus útdíjszedési rendszerek tagállamokban és szomszédos országokban való széleskörű elterjedését, és lehetőség szerint a jövőbeni uniós útdíjpolitikának és a jövőbeni műszaki fejlesztéseknek megfelelő megbízható, felhasználóbarát és költséghatékony rendszereket. Az elektronikus útdíjszedési rendszereket ezért átjárhatóvá kell tenni, hogy csökkenjenek az Unióban az útdíjak fizetéséhez kapcsolódó költségek és terhek.

| (3) | Az átjárható elektronikus útdíjszedési rendszerek hozzájárulnak az útdíjakkal kapcsolatos uniós jog céljainak teljesítéséhez. |
| --- | --- |

(3)

Az átjárható elektronikus útdíjszedési rendszerek hozzájárulnak az útdíjakkal kapcsolatos uniós jog céljainak teljesítéséhez.

| (4) | Az átjárhatóság hiánya komoly problémát jelent az elektronikus útdíjszedési rendszerek esetében, ahol a fizetendő útdíj a jármű által megtett távolsághoz (távolságalapú útdíjak) vagy a jármű által egy meghatározott ponton való áthaladáshoz (például behajtási díjszedés) kapcsolódik. Az elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságára vonatkozó rendelkezéseknek ezért csak a fenti rendszerekre szabad vonatkozniuk, azokra a rendszerekre pedig nem, amelyek esetében a fizetendő útdíj a jármű által a díjköteles infrastruktúrán eltöltött időhöz kapcsolódik (például időalapú rendszerek, úgymint a matricák). |
| --- | --- |

(4)

Az átjárhatóság hiánya komoly problémát jelent az elektronikus útdíjszedési rendszerek esetében, ahol a fizetendő útdíj a jármű által megtett távolsághoz (távolságalapú útdíjak) vagy a jármű által egy meghatározott ponton való áthaladáshoz (például behajtási díjszedés) kapcsolódik. Az elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságára vonatkozó rendelkezéseknek ezért csak a fenti rendszerekre szabad vonatkozniuk, azokra a rendszerekre pedig nem, amelyek esetében a fizetendő útdíj a jármű által a díjköteles infrastruktúrán eltöltött időhöz kapcsolódik (például időalapú rendszerek, úgymint a matricák).

| (5) | Valamennyi típusú – távolságalapú, behajtáson alapuló vagy időalapú, elektronikus vagy manuális – rendszer esetében komoly problémát jelent az Unióban az útdíjfizetésre vonatkozó kötelezettség határokon átnyúló végrehajtása. Ezért az útdíjfizetés elmulasztását követő határokon átnyúló végrehajtás problémájának kezelése érdekében a határokon átnyúló információcserére vonatkozó rendelkezéseket valamennyi említett rendszerre alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(5)

Valamennyi típusú – távolságalapú, behajtáson alapuló vagy időalapú, elektronikus vagy manuális – rendszer esetében komoly problémát jelent az Unióban az útdíjfizetésre vonatkozó kötelezettség határokon átnyúló végrehajtása. Ezért az útdíjfizetés elmulasztását követő határokon átnyúló végrehajtás problémájának kezelése érdekében a határokon átnyúló információcserére vonatkozó rendelkezéseket valamennyi említett rendszerre alkalmazni kell.

| (6) | A nemzeti jogban az útdíjfizetés elmulasztása minősíthető akár szabálysértésnek, akár bűncselekménynek. Ezt az irányelvet a jogsértés minősítésétől függetlenül alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(6)

A nemzeti jogban az útdíjfizetés elmulasztása minősíthető akár szabálysértésnek, akár bűncselekménynek. Ezt az irányelvet a jogsértés minősítésétől függetlenül alkalmazni kell.

| (7) | A parkolási díjakat ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól, mivel azok osztályozása nem következetes az Unióban, az infrastruktúra használatához pedig csak közvetetten kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(7)

A parkolási díjakat ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól, mivel azok osztályozása nem következetes az Unióban, az infrastruktúra használatához pedig csak közvetetten kapcsolódnak.

| (8) | Az elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatósága szükségessé teszi az alkalmazott technológia és az átjárhatósági rendszerelemek közötti interfészek harmonizációját. |
| --- | --- |

(8)

Az elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatósága szükségessé teszi az alkalmazott technológia és az átjárhatósági rendszerelemek közötti interfészek harmonizációját.

| (9) | A technológiák és az interfészek harmonizációját olyan megfelelő nyitott és nyilvános szabványok kidolgozásával és fenntartásával kell támogatni, amelyek megkülönböztetéstől mentesen hozzáférhetők valamennyi rendszerszolgáltató részére. |
| --- | --- |

(9)

A technológiák és az interfészek harmonizációját olyan megfelelő nyitott és nyilvános szabványok kidolgozásával és fenntartásával kell támogatni, amelyek megkülönböztetéstől mentesen hozzáférhetők valamennyi rendszerszolgáltató részére.

| (10) | Annak érdekében, hogy az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatók (a továbbiakban: az EETS-szolgáltatók) a fedélzeti berendezésükkel képesek legyenek az előírt kommunikációs technológiákat lefedni, lehetővé kell tenni az EETS-szolgáltatók számára, hogy a járművön már jelen lévő egyéb hardver- és szoftverrendszereket, így például a műholdas navigációs rendszereket vagy a kézi eszközöket használják és azokhoz kapcsolódjanak. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatók (a továbbiakban: az EETS-szolgáltatók) a fedélzeti berendezésükkel képesek legyenek az előírt kommunikációs technológiákat lefedni, lehetővé kell tenni az EETS-szolgáltatók számára, hogy a járművön már jelen lévő egyéb hardver- és szoftverrendszereket, így például a műholdas navigációs rendszereket vagy a kézi eszközöket használják és azokhoz kapcsolódjanak.

| (11) | A könnyűgépjárművek esetében jelenleg használatos elektronikus útdíjszedési rendszerek különleges jellemzőire is tekintettel kell lenni. Mivel jelenleg ezen elektronikus útdíjszedési rendszerek egyike sem használ sem műholdas helymeghatározást, sem mobiltávközlést, lehetővé kell tenni az EETS-szolgáltatók számára, hogy meghatározott ideig olyan fedélzeti berendezéssel lássák el a könnyűgépjárművek használóit, amelyek csak az 5,8 GHz-es mikrohullámú technológiával való használatra alkalmasak. Ez az eltérés nem érintheti a tagállamok azon jogát, hogy műholdalapú útdíjszedést vezessenek be a könnyűgépjárművek tekintetében. |
| --- | --- |

(11)

A könnyűgépjárművek esetében jelenleg használatos elektronikus útdíjszedési rendszerek különleges jellemzőire is tekintettel kell lenni. Mivel jelenleg ezen elektronikus útdíjszedési rendszerek egyike sem használ sem műholdas helymeghatározást, sem mobiltávközlést, lehetővé kell tenni az EETS-szolgáltatók számára, hogy meghatározott ideig olyan fedélzeti berendezéssel lássák el a könnyűgépjárművek használóit, amelyek csak az 5,8 GHz-es mikrohullámú technológiával való használatra alkalmasak. Ez az eltérés nem érintheti a tagállamok azon jogát, hogy műholdalapú útdíjszedést vezessenek be a könnyűgépjárművek tekintetében.

| (12) | Az automatikus rendszámfelismerő technológián alapuló útdíjszedési rendszerek az útdíjszedési műveletek több manuális ellenőrzését igénylik a háttérirodai folyamatok során, mint a fedélzeti berendezést használó rendszerek. A fedélzeti berendezést használó rendszerek hatékonyabbak a nagy kiterjedésű elektronikus díjszedési területeken, míg az automatikus rendszámfelismerő technológiát használó rendszerek jobban megfelelnek a kis kiterjedésű területeken, például városi útdíjszedő rendszerek esetében, ahol a fedélzeti berendezés alkalmazása aránytalan költségeket vagy adminisztratív terheket jelentene. Az automatikus rendszámfelismerő technológia különösen más technológiákkal kombinálva lehet hasznos. |
| --- | --- |

(12)

Az automatikus rendszámfelismerő technológián alapuló útdíjszedési rendszerek az útdíjszedési műveletek több manuális ellenőrzését igénylik a háttérirodai folyamatok során, mint a fedélzeti berendezést használó rendszerek. A fedélzeti berendezést használó rendszerek hatékonyabbak a nagy kiterjedésű elektronikus díjszedési területeken, míg az automatikus rendszámfelismerő technológiát használó rendszerek jobban megfelelnek a kis kiterjedésű területeken, például városi útdíjszedő rendszerek esetében, ahol a fedélzeti berendezés alkalmazása aránytalan költségeket vagy adminisztratív terheket jelentene. Az automatikus rendszámfelismerő technológia különösen más technológiákkal kombinálva lehet hasznos.

| (13) | Az automatikus rendszámfelismerő technológián alapuló megoldásokkal kapcsolatos műszaki fejlődésre tekintettel ösztönözni kell a szabványügyi szerveket a szükséges műszaki szabványok meghatározására. |
| --- | --- |

(13)

Az automatikus rendszámfelismerő technológián alapuló megoldásokkal kapcsolatos műszaki fejlődésre tekintettel ösztönözni kell a szabványügyi szerveket a szükséges műszaki szabványok meghatározására.

| (14) | Az EETS-szolgáltatók egyedi jogainak és kötelezettségeinek vonatkozniuk kell azon szervezetekre, amelyek igazolják bizonyos követelmények teljesítését és EETS-szolgáltatóként nyilvántartásba vételre kerültek a letelepedés szerinti tagállamban. |
| --- | --- |

(14)

Az EETS-szolgáltatók egyedi jogainak és kötelezettségeinek vonatkozniuk kell azon szervezetekre, amelyek igazolják bizonyos követelmények teljesítését és EETS-szolgáltatóként nyilvántartásba vételre kerültek a letelepedés szerinti tagállamban.

| (15) | A piac tisztességes és hatékony működésének biztosítása érdekében világosan meg kell határozni a legfontosabb EETS-szereplők – vagyis az EETS-szolgáltatók, az útdíjszedők és az EETS-felhasználók – jogait és kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(15)

A piac tisztességes és hatékony működésének biztosítása érdekében világosan meg kell határozni a legfontosabb EETS-szereplők – vagyis az EETS-szolgáltatók, az útdíjszedők és az EETS-felhasználók – jogait és kötelezettségeit.

| (16) | Különösen fontos az EETS-szolgáltatók bizonyos jogainak – mint például a bizalmas üzleti adatok védelméhez való jognak – oly módon történő védelme, hogy az ne befolyásolja hátrányosan az útdíjszedők és az EETS-felhasználók számára nyújtott szolgáltatások minőségét. Az útdíjszedőtől különösen meg kell követelni, hogy bizalmas üzleti adatokat ne közöljön az EETS-szolgáltató versenytársaival. Az EETS-szolgáltatók által az útdíjak kiszámítása és felszámítása céljából vagy az EETS-szolgáltatók által az EETS-felhasználók járműveire felszámított útdíj kiszámításának ellenőrzéséhez az útdíjszedőkkel közölt adatok mennyiségét és típusát szigorúan a minimumra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(16)

Különösen fontos az EETS-szolgáltatók bizonyos jogainak – mint például a bizalmas üzleti adatok védelméhez való jognak – oly módon történő védelme, hogy az ne befolyásolja hátrányosan az útdíjszedők és az EETS-felhasználók számára nyújtott szolgáltatások minőségét. Az útdíjszedőtől különösen meg kell követelni, hogy bizalmas üzleti adatokat ne közöljön az EETS-szolgáltató versenytársaival. Az EETS-szolgáltatók által az útdíjak kiszámítása és felszámítása céljából vagy az EETS-szolgáltatók által az EETS-felhasználók járműveire felszámított útdíj kiszámításának ellenőrzéséhez az útdíjszedőkkel közölt adatok mennyiségét és típusát szigorúan a minimumra kell korlátozni.

| (17) | Az elektronikus útdíjszedési rendszerek általános hatékonyságának növelése érdekében az EETS-szolgáltatókat kötelezni kell az útdíjszedőkkel a végrehajtás terén tett erőfeszítéseik terén folytatott teljeskörű együttműködésre. Ezért az útdíjfizetés elmulasztásának gyanúja esetén az útdíjszedők számára lehetővé kell tenni, hogy kikérjék az EETS-szolgáltatótól a járműre, illetve annak tulajdonosára vagy üzemben tartójára – aki az EETS-szolgáltató ügyfele – vonatkozó adatokat, feltéve, hogy ezeket az adatokat a végrehajtáson kívül semmilyen más célra nem használják fel. |
| --- | --- |

(17)

Az elektronikus útdíjszedési rendszerek általános hatékonyságának növelése érdekében az EETS-szolgáltatókat kötelezni kell az útdíjszedőkkel a végrehajtás terén tett erőfeszítéseik terén folytatott teljeskörű együttműködésre. Ezért az útdíjfizetés elmulasztásának gyanúja esetén az útdíjszedők számára lehetővé kell tenni, hogy kikérjék az EETS-szolgáltatótól a járműre, illetve annak tulajdonosára vagy üzemben tartójára – aki az EETS-szolgáltató ügyfele – vonatkozó adatokat, feltéve, hogy ezeket az adatokat a végrehajtáson kívül semmilyen más célra nem használják fel.

| (18) | Annak lehetővé tétele érdekében, hogy egy adott EETS-területen az EETS-szolgáltatók valamennyi ügyfélért megkülönböztetéstől mentes módon versenyezhessenek, fontos biztosítani számukra annak lehetőségét, hogy az adott területre vonatkozóan kellő időben akkreditált szolgáltatóvá válhassanak ahhoz, hogy a szolgáltatásaikat az útdíjszedési rendszer működésének első napjától kezdve kínálni tudják a felhasználók számára. |
| --- | --- |

(18)

Annak lehetővé tétele érdekében, hogy egy adott EETS-területen az EETS-szolgáltatók valamennyi ügyfélért megkülönböztetéstől mentes módon versenyezhessenek, fontos biztosítani számukra annak lehetőségét, hogy az adott területre vonatkozóan kellő időben akkreditált szolgáltatóvá válhassanak ahhoz, hogy a szolgáltatásaikat az útdíjszedési rendszer működésének első napjától kezdve kínálni tudják a felhasználók számára.

| (19) | Az útdíjszedőknek megkülönböztetésmentes módon biztosítaniuk kell az EETS-szolgáltatók számára az EETS-területükhöz való hozzáférést. |
| --- | --- |

(19)

Az útdíjszedőknek megkülönböztetésmentes módon biztosítaniuk kell az EETS-szolgáltatók számára az EETS-területükhöz való hozzáférést.

| (20) | Az átláthatóság, valamint az összes EETS-szolgáltatónak az EETS-területekhez való megkülönböztetésmentes hozzáférése érdekében az útdíjszedőknek a hozzáférési jogokra vonatkozó minden szükséges információt közzé kell tenniük egy EETS-területi nyilatkozatban. |
| --- | --- |

(20)

Az átláthatóság, valamint az összes EETS-szolgáltatónak az EETS-területekhez való megkülönböztetésmentes hozzáférése érdekében az útdíjszedőknek a hozzáférési jogokra vonatkozó minden szükséges információt közzé kell tenniük egy EETS-területi nyilatkozatban.

| (21) | A tagállam vagy az útdíjszedő által a fedélzeti berendezések felhasználóinak kínált valamennyi útdíjkedvezményt vagy -engedményt átláthatóan kell megállapítani és nyilvánosan közzé kell tenni, valamint azokat azonos feltételek mellett kell elérhetővé tenni az EETS-szolgáltatók ügyfelei számára. |
| --- | --- |

(21)

A tagállam vagy az útdíjszedő által a fedélzeti berendezések felhasználóinak kínált valamennyi útdíjkedvezményt vagy -engedményt átláthatóan kell megállapítani és nyilvánosan közzé kell tenni, valamint azokat azonos feltételek mellett kell elérhetővé tenni az EETS-szolgáltatók ügyfelei számára.

| (22) | Az EETS-szolgáltatóknak jogosultnak kell lenniük átlátható, megkülönböztetésmentes és azonos módszer alapján kiszámított tisztességes díjazásra. |
| --- | --- |

(22)

Az EETS-szolgáltatóknak jogosultnak kell lenniük átlátható, megkülönböztetésmentes és azonos módszer alapján kiszámított tisztességes díjazásra.

| (23) | Az útdíjszedők számára lehetővé kell tenni, hogy az EETS-szolgáltatók díjazásából levonják az elektronikus útdíjszedési rendszer EETS-specifikus elemeinek biztosítása, üzemeltetése és karbantartása kapcsán felmerülő megfelelő költségeket. |
| --- | --- |

(23)

Az útdíjszedők számára lehetővé kell tenni, hogy az EETS-szolgáltatók díjazásából levonják az elektronikus útdíjszedési rendszer EETS-specifikus elemeinek biztosítása, üzemeltetése és karbantartása kapcsán felmerülő megfelelő költségeket.

| (24) | Az EETS-szolgáltatóknak meg kell fizetniük az útdíjszedő részére az ügyfeleikre kirótt valamennyi útdíjat. Az EETS-szolgáltatókat mindazonáltal nem lehet felelőssé tenni az ügyfeleik által ki nem fizetett útdíjakért, amennyiben ez utóbbiak olyan fedélzeti berendezéssel rendelkeznek, amely az útdíjszedő részére érvénytelenítettként volt bejelentve. |
| --- | --- |

(24)

Az EETS-szolgáltatóknak meg kell fizetniük az útdíjszedő részére az ügyfeleikre kirótt valamennyi útdíjat. Az EETS-szolgáltatókat mindazonáltal nem lehet felelőssé tenni az ügyfeleik által ki nem fizetett útdíjakért, amennyiben ez utóbbiak olyan fedélzeti berendezéssel rendelkeznek, amely az útdíjszedő részére érvénytelenítettként volt bejelentve.

| (25) | Amennyiben egy útdíjszedési szolgáltatóként eljáró jogalany valamely elektronikus útdíjszedési rendszerben más szerepeket is betölt, vagy pedig az elektronikus útdíjszedéshez közvetlenül nem kapcsolódó más tevékenységet is folytat, kötelezni kell arra, hogy olyan könyvviteli nyilvántartást vezessen, amely lehetővé teszi az útdíjszedési szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó költségek és bevételek világos megkülönböztetését az egyéb tevékenységekhez kapcsolódó költségektől és bevételektől, valamint arra, hogy a megfelelő egyeztető szervet vagy igazságügyi hatóságot kérésre tájékoztassa az útdíjszedési szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó költségekről és bevételekről. Az útdíjszedési szolgáltatóként végrehajtott tevékenységek és más tevékenységek közötti keresztfinanszírozás nem megengedett. |
| --- | --- |

(25)

Amennyiben egy útdíjszedési szolgáltatóként eljáró jogalany valamely elektronikus útdíjszedési rendszerben más szerepeket is betölt, vagy pedig az elektronikus útdíjszedéshez közvetlenül nem kapcsolódó más tevékenységet is folytat, kötelezni kell arra, hogy olyan könyvviteli nyilvántartást vezessen, amely lehetővé teszi az útdíjszedési szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó költségek és bevételek világos megkülönböztetését az egyéb tevékenységekhez kapcsolódó költségektől és bevételektől, valamint arra, hogy a megfelelő egyeztető szervet vagy igazságügyi hatóságot kérésre tájékoztassa az útdíjszedési szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó költségekről és bevételekről. Az útdíjszedési szolgáltatóként végrehajtott tevékenységek és más tevékenységek közötti keresztfinanszírozás nem megengedett.

| (26) | A felhasználók számára lehetővé kell tenni, hogy bármely EETS-szolgáltatónál igénybe vegyék az EETS-t, tekintet nélkül az állampolgárságukra, a lakóhelyük szerinti tagállamra és a járműjük nyilvántartási helye szerinti tagállamra. |
| --- | --- |

(26)

A felhasználók számára lehetővé kell tenni, hogy bármely EETS-szolgáltatónál igénybe vegyék az EETS-t, tekintet nélkül az állampolgárságukra, a lakóhelyük szerinti tagállamra és a járműjük nyilvántartási helye szerinti tagállamra.

| (27) | A kettős fizetés elkerülése és a felhasználók számára a jogbiztonság biztosítása céljából az útdíjnak a felhasználó által az EETS-szolgáltató részére történő megfizetését úgy kell tekinteni, hogy azzal a felhasználó teljesíti az adott útdíjszedővel szemben fennálló kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(27)

A kettős fizetés elkerülése és a felhasználók számára a jogbiztonság biztosítása céljából az útdíjnak a felhasználó által az EETS-szolgáltató részére történő megfizetését úgy kell tekinteni, hogy azzal a felhasználó teljesíti az adott útdíjszedővel szemben fennálló kötelezettségeit.

| (28) | Az útdíjszedők és az EETS-szolgáltatók közötti szerződéses kapcsolatoknak többek között biztosítaniuk kell az útdíjak megfelelő megfizetését. |
| --- | --- |

(28)

Az útdíjszedők és az EETS-szolgáltatók közötti szerződéses kapcsolatoknak többek között biztosítaniuk kell az útdíjak megfelelő megfizetését.

| (29) | Az útdíjszedők és az EETS-szolgáltatók között a szerződéskötésre irányuló tárgyalások során, illetve a szerződéses kapcsolatuk keretében felmerülő viták rendezésére közvetítési eljárást kell létrehozni. Az útdíjszedőknek és az EETS-szolgáltatóknak az EETS-területekhez való megkülönböztetésmentes hozzáféréshez való jogával kapcsolatos viták rendezése céljából tagállami egyeztető szervekhez kell fordulniuk. |
| --- | --- |

(29)

Az útdíjszedők és az EETS-szolgáltatók között a szerződéskötésre irányuló tárgyalások során, illetve a szerződéses kapcsolatuk keretében felmerülő viták rendezésére közvetítési eljárást kell létrehozni. Az útdíjszedőknek és az EETS-szolgáltatóknak az EETS-területekhez való megkülönböztetésmentes hozzáféréshez való jogával kapcsolatos viták rendezése céljából tagállami egyeztető szervekhez kell fordulniuk.

| (30) | Az egyeztető szerveknek felhatalmazással kell rendelkezniük annak ellenőrzésére, hogy az EETS-szolgáltatóknak előírt szerződéses feltételek megkülönböztetésmentesek-e. Különösen annak ellenőrzésére kell felhatalmazással rendelkezniük, hogy az útdíjszedők által az EETS-szolgáltatóknak kínált díjazás tiszteletben tartja-e az ezen irányelvben foglalt elveket. |
| --- | --- |

(30)

Az egyeztető szerveknek felhatalmazással kell rendelkezniük annak ellenőrzésére, hogy az EETS-szolgáltatóknak előírt szerződéses feltételek megkülönböztetésmentesek-e. Különösen annak ellenőrzésére kell felhatalmazással rendelkezniük, hogy az útdíjszedők által az EETS-szolgáltatóknak kínált díjazás tiszteletben tartja-e az ezen irányelvben foglalt elveket.

| (31) | Az EETS-felhasználók forgalmi adatai lényeges információt jelentenek a tagállamok közlekedéspolitikájának javítása szempontjából. A tagállamok számára ezért lehetővé kell tenni, hogy a közlekedéspolitikák kidolgozása és a közlekedésszervezés javítása, vagy más, az állam általi nem kereskedelmi célú használat céljából kikérjenek ilyen adatokat az útdíjszedési szolgáltatóktól – az EETS-szolgáltatókat is beleértve –, a vonatkozó adatvédelmi szabályokkal összhangban. |
| --- | --- |

(31)

Az EETS-felhasználók forgalmi adatai lényeges információt jelentenek a tagállamok közlekedéspolitikájának javítása szempontjából. A tagállamok számára ezért lehetővé kell tenni, hogy a közlekedéspolitikák kidolgozása és a közlekedésszervezés javítása, vagy más, az állam általi nem kereskedelmi célú használat céljából kikérjenek ilyen adatokat az útdíjszedési szolgáltatóktól – az EETS-szolgáltatókat is beleértve –, a vonatkozó adatvédelmi szabályokkal összhangban.

| (32) | Szükség van egy keretre, amely meghatározza az EETS-szolgáltatóknak egy adott EETS-terület tekintetében való akkreditálására vonatkozó eljárásokat, és amely tisztességes piaci hozzáférést biztosít, valamint egyúttal garantálja a szolgáltatás megfelelő szintjét. Az EETS-területi nyilatkozatban részletesen ismertetni kell az EETS-szolgáltatónak az EETS-területre való akkreditációjával kapcsolatos eljárást, különösen az átjárhatósági rendszerelemek előírásoknak való megfelelőségének és használatra való alkalmasságának ellenőrzésére vonatkozó eljárást. Minden EETS-szolgáltató esetében ugyanazt az eljárást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(32)

Szükség van egy keretre, amely meghatározza az EETS-szolgáltatóknak egy adott EETS-terület tekintetében való akkreditálására vonatkozó eljárásokat, és amely tisztességes piaci hozzáférést biztosít, valamint egyúttal garantálja a szolgáltatás megfelelő szintjét. Az EETS-területi nyilatkozatban részletesen ismertetni kell az EETS-szolgáltatónak az EETS-területre való akkreditációjával kapcsolatos eljárást, különösen az átjárhatósági rendszerelemek előírásoknak való megfelelőségének és használatra való alkalmasságának ellenőrzésére vonatkozó eljárást. Minden EETS-szolgáltató esetében ugyanazt az eljárást kell alkalmazni.

| (33) | Annak biztosítása érdekében, hogy az EETS-piac szereplői könnyen hozzáférhessenek az információkhoz, a tagállamoknak az EETS-sel kapcsolatos valamennyi fontos adatot össze kell gyűjteniük és közzé kell tenniük nyilvánosan hozzáférhető nemzeti nyilvántartásokban. |
| --- | --- |

(33)

Annak biztosítása érdekében, hogy az EETS-piac szereplői könnyen hozzáférhessenek az információkhoz, a tagállamoknak az EETS-sel kapcsolatos valamennyi fontos adatot össze kell gyűjteniük és közzé kell tenniük nyilvánosan hozzáférhető nemzeti nyilvántartásokban.

| (34) | A technológiai fejlődés lehetővé tétele érdekében fontos, hogy az útdíjszedők tesztelhessenek új útdíjszedési technológiákat vagy koncepciókat. E teszteknek azonban korlátozottaknak kell lenniük, és az EETS-szolgáltatók nem kötelezhetők az azokban történő részvételre. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy ne engedélyezze e tesztek végrehajtását, ha azok veszélyeztethetik a rendes elektronikus útdíjszedési rendszerek vagy az EETS megfelelő működését. |
| --- | --- |

(34)

A technológiai fejlődés lehetővé tétele érdekében fontos, hogy az útdíjszedők tesztelhessenek új útdíjszedési technológiákat vagy koncepciókat. E teszteknek azonban korlátozottaknak kell lenniük, és az EETS-szolgáltatók nem kötelezhetők az azokban történő részvételre. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy ne engedélyezze e tesztek végrehajtását, ha azok veszélyeztethetik a rendes elektronikus útdíjszedési rendszerek vagy az EETS megfelelő működését.

| (35) | Az elektronikus útdíjszedési rendszerek műszaki előírásaiban mutatkozó nagy különbségek akadályozhatják az elektronikus útdíjszedési rendszerek uniós szintű átjárhatóságának elérését, és ezáltal hozzájárulnak a jelenlegi helyzet fennmaradásához, amelyben a felhasználóknak több fedélzeti berendezésre van szükségük ahhoz, hogy az Unióban útdíjat fizessenek. Ez a helyzet hátrányosan érinti a szállítási műveletek hatékonyságát, az útdíjszedési rendszerek költséghatékonyságát és a közlekedéspolitikai célkitűzések megvalósítását. A helyzetet okozó problémákat ezért orvosolni kell. |
| --- | --- |

(35)

Az elektronikus útdíjszedési rendszerek műszaki előírásaiban mutatkozó nagy különbségek akadályozhatják az elektronikus útdíjszedési rendszerek uniós szintű átjárhatóságának elérését, és ezáltal hozzájárulnak a jelenlegi helyzet fennmaradásához, amelyben a felhasználóknak több fedélzeti berendezésre van szükségük ahhoz, hogy az Unióban útdíjat fizessenek. Ez a helyzet hátrányosan érinti a szállítási műveletek hatékonyságát, az útdíjszedési rendszerek költséghatékonyságát és a közlekedéspolitikai célkitűzések megvalósítását. A helyzetet okozó problémákat ezért orvosolni kell.

| (36) | Bár a határokon átnyúló átjárhatóság az Unió egész területén javul, a közép- és hosszú távú célkitűzés az, hogy egyetlen fedélzeti berendezéssel lehessen utazni az egész Unióban. Ezért az úthasználókat érintő adminisztratív terhek és költségek elkerülése érdekében fontos, hogy a Bizottság ütemtervet dolgozzon ki e célkitűzés elérése, valamint a személyek és áruk Unión belüli szabad mozgásának elősegítése érdekében, anélkül, hogy az hátrányosan befolyásolná a piaci versenyt. |
| --- | --- |

(36)

Bár a határokon átnyúló átjárhatóság az Unió egész területén javul, a közép- és hosszú távú célkitűzés az, hogy egyetlen fedélzeti berendezéssel lehessen utazni az egész Unióban. Ezért az úthasználókat érintő adminisztratív terhek és költségek elkerülése érdekében fontos, hogy a Bizottság ütemtervet dolgozzon ki e célkitűzés elérése, valamint a személyek és áruk Unión belüli szabad mozgásának elősegítése érdekében, anélkül, hogy az hátrányosan befolyásolná a piaci versenyt.

| (37) | Az EETS piaci alapú szolgáltatás, ezért az EETS-szolgáltatók nem kötelezhetők arra, hogy az egész Unióban biztosítsák szolgáltatásaikat. A felhasználók érdekében azonban az EETS-szolgáltatóknak minden EETS-területet le kell fedniük bármely olyan tagállamban, ahol szolgáltatást nyújtanak. A Bizottságnak továbbá értékelnie kell, hogy az EETS-szolgáltatók számára biztosított rugalmasság a kis vagy külső EETS-területek EETS-ből való kizárását eredményezi-e, és amennyiben igen, szükség esetén intézkedéseket kell hoznia. |
| --- | --- |

(37)

Az EETS piaci alapú szolgáltatás, ezért az EETS-szolgáltatók nem kötelezhetők arra, hogy az egész Unióban biztosítsák szolgáltatásaikat. A felhasználók érdekében azonban az EETS-szolgáltatóknak minden EETS-területet le kell fedniük bármely olyan tagállamban, ahol szolgáltatást nyújtanak. A Bizottságnak továbbá értékelnie kell, hogy az EETS-szolgáltatók számára biztosított rugalmasság a kis vagy külső EETS-területek EETS-ből való kizárását eredményezi-e, és amennyiben igen, szükség esetén intézkedéseket kell hoznia.

| (38) | Az EETS-területi nyilatkozatnak részletesen ismertetnie kell az EETS-szolgáltatóknak az adott EETS-területen végzett műveleteire vonatkozó kereskedelmi keretfeltételeket. Ismertetnie kell különösen az EETS-szolgáltatók díjazásának kiszámításához használt módszert. |
| --- | --- |

(38)

Az EETS-területi nyilatkozatnak részletesen ismertetnie kell az EETS-szolgáltatóknak az adott EETS-területen végzett műveleteire vonatkozó kereskedelmi keretfeltételeket. Ismertetnie kell különösen az EETS-szolgáltatók díjazásának kiszámításához használt módszert.

| (39) | Új elektronikus útdíjszedési rendszer bevezetése vagy a meglévő rendszer lényeges módosítása esetén az útdíjszedőnek kellő időben közzé kell tennie az új vagy naprakésszé tett EETS-területi nyilatkozatokat ahhoz, hogy legkésőbb egy hónappal a rendszer üzembe helyezésének napja előtt sor kerülhessen az EETS-szolgáltatók rendszerbe való akkreditációjára, illetve újbóli akkreditációjára. Az útdíjszedőnek úgy kell megterveznie és lefolytatnia az EETS-szolgáltatók akkreditációjára, illetve újbóli akkreditációjára vonatkozó eljárást, hogy azt az új vagy lényegesen módosított rendszer üzembe helyezése előtt legkésőbb egy hónappal be lehessen fejezni. Az útdíjszedőknek tiszteletben kell tartaniuk a tervezett eljárás rájuk eső részét az EETS-területi nyilatkozatban meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

(39)

Új elektronikus útdíjszedési rendszer bevezetése vagy a meglévő rendszer lényeges módosítása esetén az útdíjszedőnek kellő időben közzé kell tennie az új vagy naprakésszé tett EETS-területi nyilatkozatokat ahhoz, hogy legkésőbb egy hónappal a rendszer üzembe helyezésének napja előtt sor kerülhessen az EETS-szolgáltatók rendszerbe való akkreditációjára, illetve újbóli akkreditációjára. Az útdíjszedőnek úgy kell megterveznie és lefolytatnia az EETS-szolgáltatók akkreditációjára, illetve újbóli akkreditációjára vonatkozó eljárást, hogy azt az új vagy lényegesen módosított rendszer üzembe helyezése előtt legkésőbb egy hónappal be lehessen fejezni. Az útdíjszedőknek tiszteletben kell tartaniuk a tervezett eljárás rájuk eső részét az EETS-területi nyilatkozatban meghatározottak szerint.

| (40) | Az útdíjszedők nem kérhetnek vagy követelhetnek meg az EETS-szolgáltatóktól olyan egyedi műszaki megoldásokat, amelyek veszélyeztethetik a többi EETS-területtel és az EETS-szolgáltató meglévő átjárhatósági rendszerelemeivel való átjárhatóságot. |
| --- | --- |

(40)

Az útdíjszedők nem kérhetnek vagy követelhetnek meg az EETS-szolgáltatóktól olyan egyedi műszaki megoldásokat, amelyek veszélyeztethetik a többi EETS-területtel és az EETS-szolgáltató meglévő átjárhatósági rendszerelemeivel való átjárhatóságot.

| (41) | Az EETS jelentős mértékben csökkentheti a nemzetközi közúti fuvarozók és járművezetők adminisztratív költségeit és adminisztratív terheit. |
| --- | --- |

(41)

Az EETS jelentős mértékben csökkentheti a nemzetközi közúti fuvarozók és járművezetők adminisztratív költségeit és adminisztratív terheit.

| (42) | Az EETS-szolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy számlát állítsanak ki az EETS-felhasználóknak. Az útdíjszedők számára ugyanakkor lehetővé kell tenni, hogy kérhessék, hogy a számlákat a megbízásukból és a nevükben küldjék ki, mivel közvetlenül az EETS-szolgáltató nevében történő számlázásnak bizonyos EETS-területek esetében kedvezőtlen adminisztratív következményei és adóvonzatai lehetnek. |
| --- | --- |

(42)

Az EETS-szolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy számlát állítsanak ki az EETS-felhasználóknak. Az útdíjszedők számára ugyanakkor lehetővé kell tenni, hogy kérhessék, hogy a számlákat a megbízásukból és a nevükben küldjék ki, mivel közvetlenül az EETS-szolgáltató nevében történő számlázásnak bizonyos EETS-területek esetében kedvezőtlen adminisztratív következményei és adóvonzatai lehetnek.

| (43) | Minden olyan tagállamnak, amely legalább két EETS-területtel rendelkezik, az útdíjszedőkkel való kapcsolat elősegítése érdekében kapcsolattartó irodát kell kijelölnie azon EETS-szolgáltatók számára, amelyek EETS-t kívánnak nyújtani a területén. |
| --- | --- |

(43)

Minden olyan tagállamnak, amely legalább két EETS-területtel rendelkezik, az útdíjszedőkkel való kapcsolat elősegítése érdekében kapcsolattartó irodát kell kijelölnie azon EETS-szolgáltatók számára, amelyek EETS-t kívánnak nyújtani a területén.

| (44) | Az elektronikus útdíjszedési és más szolgáltatások, például a kooperatív ITS (C-ITS) alkalmazások a rövid hatótávolságú, járművek közötti, illetve jármű és infrastruktúra közötti kommunikáció céljára hasonló technológiákat és szomszédos frekvenciasávokat alkalmaznak. A várható költségek, előnyök, technikai akadályok és azok lehetséges megoldásai részletes értékelését követően a jövőben érdemes megvizsgálni más, újonnan megjelenő technológiák alkalmazásának lehetőségét az elektronikus útdíjszedésben. Fontos intézkedéseket bevezetni az 5,8 GHz-es mikrohullámú technológiába fektetett eddigi beruházásoknak a más technológiák kedvezőtlen hatásával szembeni védelme céljából. |
| --- | --- |

(44)

Az elektronikus útdíjszedési és más szolgáltatások, például a kooperatív ITS (C-ITS) alkalmazások a rövid hatótávolságú, járművek közötti, illetve jármű és infrastruktúra közötti kommunikáció céljára hasonló technológiákat és szomszédos frekvenciasávokat alkalmaznak. A várható költségek, előnyök, technikai akadályok és azok lehetséges megoldásai részletes értékelését követően a jövőben érdemes megvizsgálni más, újonnan megjelenő technológiák alkalmazásának lehetőségét az elektronikus útdíjszedésben. Fontos intézkedéseket bevezetni az 5,8 GHz-es mikrohullámú technológiába fektetett eddigi beruházásoknak a más technológiák kedvezőtlen hatásával szembeni védelme céljából.

| (45) | Az állami támogatásra vonatkozó jog és a versenyjog sérelme nélkül lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy intézkedéseket dolgozzanak ki az elektronikus útdíjszedés és számlázás előmozdítására. |
| --- | --- |

(45)

Az állami támogatásra vonatkozó jog és a versenyjog sérelme nélkül lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy intézkedéseket dolgozzanak ki az elektronikus útdíjszedés és számlázás előmozdítására.

| (46) | Az EETS tekintetében releváns szabványoknak a szabványügyi szervek általi felülvizsgálatakor megfelelő átmeneti rendelkezésekről kell gondoskodni annak érdekében, hogy biztosított legyen az EETS folytonossága, és a szabványok felülvizsgálatának időpontjában már használatban lévő, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeknek az útdíjszedési rendszerekkel való kompatibilitása. |
| --- | --- |

(46)

Az EETS tekintetében releváns szabványoknak a szabványügyi szervek általi felülvizsgálatakor megfelelő átmeneti rendelkezésekről kell gondoskodni annak érdekében, hogy biztosított legyen az EETS folytonossága, és a szabványok felülvizsgálatának időpontjában már használatban lévő, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeknek az útdíjszedési rendszerekkel való kompatibilitása.

| (47) | Az EETS-nek lehetővé kell tennie az intermodalitás fejlődését, miközben tiszteletben tartja a „felhasználó fizet” és a „szennyező fizet” elveket. |
| --- | --- |

(47)

Az EETS-nek lehetővé kell tennie az intermodalitás fejlődését, miközben tiszteletben tartja a „felhasználó fizet” és a „szennyező fizet” elveket.

| (48) | Az elektronikus útdíjakat meg nem fizető, külföldi illetőségű személyek azonosításával kapcsolatos problémák hátráltatják az elektronikus útdíjszedési rendszerek további elterjedését, valamint a „felhasználó fizet” és a „szennyező fizet” elv szélesebb körű alkalmazását az uniós utakon, ezért meg kell találni az ilyen személyek azonosításának és személyes adataik kezelésének módját. |
| --- | --- |

(48)

Az elektronikus útdíjakat meg nem fizető, külföldi illetőségű személyek azonosításával kapcsolatos problémák hátráltatják az elektronikus útdíjszedési rendszerek további elterjedését, valamint a „felhasználó fizet” és a „szennyező fizet” elv szélesebb körű alkalmazását az uniós utakon, ezért meg kell találni az ilyen személyek azonosításának és személyes adataik kezelésének módját.

| (49) | A következetesség és a források hatékony felhasználása érdekében az útdíjfizetést elmulasztó úthasználókkal és járműveikkel kapcsolatos információcserét szolgáló rendszernek ugyanazokon az eszközökön kell alapulnia, mint az (EU) 2015/413 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) meghatározott, a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk cseréjéhez használt rendszernek. |
| --- | --- |

(49)

A következetesség és a források hatékony felhasználása érdekében az útdíjfizetést elmulasztó úthasználókkal és járműveikkel kapcsolatos információcserét szolgáló rendszernek ugyanazokon az eszközökön kell alapulnia, mint az (EU) 2015/413 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) meghatározott, a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk cseréjéhez használt rendszernek.

| (50) | Egyes tagállamokban az útdíjfizetés elmulasztása csak akkor kerül megállapításra, ha a felhasználót értesítették az útdíjfizetésre vonatkozó kötelezettségről. Mivel ez az irányelv e tekintetben nem harmonizálja a nemzeti jogszabályokat, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy ezt az irányelvet a felhasználók és a járművek értesítés céljából történő azonosítására alkalmazzák. E kiterjesztett alkalmazást azonban kizárólag bizonyos feltételek teljesülése esetén szabad lehetővé tenni. |
| --- | --- |

(50)

Egyes tagállamokban az útdíjfizetés elmulasztása csak akkor kerül megállapításra, ha a felhasználót értesítették az útdíjfizetésre vonatkozó kötelezettségről. Mivel ez az irányelv e tekintetben nem harmonizálja a nemzeti jogszabályokat, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy ezt az irányelvet a felhasználók és a járművek értesítés céljából történő azonosítására alkalmazzák. E kiterjesztett alkalmazást azonban kizárólag bizonyos feltételek teljesülése esetén szabad lehetővé tenni.

| (51) | Az útdíjfizetés elmulasztását követően a jogkövetkezmények érvényesítése érdekében indított eljárások uniós szinten nincsenek harmonizálva. Az azonosított úthasználó gyakran lehetőséget kap arra, hogy közvetlenül az útdíj beszedéséért felelős szervnek megfizesse az esedékes útdíjat vagy egy fix összegű pótdíjat, mielőtt a tagállami hatóságok bármilyen további közigazgatási- vagy büntetőeljárást megindítanának. Fontos, hogy az útdíjfizetés elmulasztásának orvoslására irányuló ilyen hatékony eljárás az összes úthasználó számára azonos feltételekkel álljon rendelkezésre. E célból a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy kiadhassák az útdíj beszedéséért felelős szerv számára az útdíjfizetés elmulasztásában érintett jármű és tulajdonosa vagy üzemben tartója azonosításához szükséges adatokat, feltéve, hogy a személyes adatok megfelelő védelme biztosított. Ebben az összefüggésben a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az érintett szerv által kibocsátott fizetési felszólítás teljesítése orvosolja az útdíjfizetés elmulasztását. |
| --- | --- |

(51)

Az útdíjfizetés elmulasztását követően a jogkövetkezmények érvényesítése érdekében indított eljárások uniós szinten nincsenek harmonizálva. Az azonosított úthasználó gyakran lehetőséget kap arra, hogy közvetlenül az útdíj beszedéséért felelős szervnek megfizesse az esedékes útdíjat vagy egy fix összegű pótdíjat, mielőtt a tagállami hatóságok bármilyen további közigazgatási- vagy büntetőeljárást megindítanának. Fontos, hogy az útdíjfizetés elmulasztásának orvoslására irányuló ilyen hatékony eljárás az összes úthasználó számára azonos feltételekkel álljon rendelkezésre. E célból a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy kiadhassák az útdíj beszedéséért felelős szerv számára az útdíjfizetés elmulasztásában érintett jármű és tulajdonosa vagy üzemben tartója azonosításához szükséges adatokat, feltéve, hogy a személyes adatok megfelelő védelme biztosított. Ebben az összefüggésben a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az érintett szerv által kibocsátott fizetési felszólítás teljesítése orvosolja az útdíjfizetés elmulasztását.

| (52) | Egyes tagállamokban a fedélzeti berendezés hiánya vagy hibás működése az útdíjfizetés elmulasztásának minősül, amennyiben az útdíjfizetés kizárólag fedélzeti berendezés használatával lehetséges. |
| --- | --- |

(52)

Egyes tagállamokban a fedélzeti berendezés hiánya vagy hibás működése az útdíjfizetés elmulasztásának minősül, amennyiben az útdíjfizetés kizárólag fedélzeti berendezés használatával lehetséges.

| (53) | A tagállamoknak a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk azokat az információkat és adatokat, amelyekre szükség van az útdíjfizetést elmulasztó úthasználókkal kapcsolatos információcseréhez használt rendszer hatékonyságának és eredményességének értékeléséhez. A Bizottságnak értékelnie kell a kapott adatokat és információkat, és szükség esetén ezen irányelv módosítását kell javasolnia. |
| --- | --- |

(53)

A tagállamoknak a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk azokat az információkat és adatokat, amelyekre szükség van az útdíjfizetést elmulasztó úthasználókkal kapcsolatos információcseréhez használt rendszer hatékonyságának és eredményességének értékeléséhez. A Bizottságnak értékelnie kell a kapott adatokat és információkat, és szükség esetén ezen irányelv módosítását kell javasolnia.

| (54) | Az Unióban az útdíjfizetésre vonatkozó kötelezettség határokon átnyúló végrehajtását még inkább elősegítő lehetséges intézkedések elemzése mellett a Bizottságnak jelentésében értékelnie kell a tagállamok közötti kölcsönös segítségnyújtás szükségességét is. |
| --- | --- |

(54)

Az Unióban az útdíjfizetésre vonatkozó kötelezettség határokon átnyúló végrehajtását még inkább elősegítő lehetséges intézkedések elemzése mellett a Bizottságnak jelentésében értékelnie kell a tagállamok közötti kölcsönös segítségnyújtás szükségességét is.

| (55) | Mind az útdíjfizetésre vonatkozó kötelezettség végrehajtása, mind azon járműnek, valamint a jármű tulajdonosának vagy üzemben tartójának azonosítása, amelynek, illetve akinek esetében megállapítást nyert az útdíjfizetés elmulasztása, mind a felhasználóról történő információgyűjtés annak biztosítása érdekében, hogy az útdíjszedő teljesíti az adóhatóságokkal szembeni kötelezettségeit, a személyes adatok kezelését vonja maga után. A személyes adatok kezelését az uniós szabályokkal összhangban kell végezni, többek között az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6), az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (7), valamint a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (8) megfelelően. A személyes adatok védelméhez való jogot az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke kifejezetten elismeri. |
| --- | --- |

(55)

Mind az útdíjfizetésre vonatkozó kötelezettség végrehajtása, mind azon járműnek, valamint a jármű tulajdonosának vagy üzemben tartójának azonosítása, amelynek, illetve akinek esetében megállapítást nyert az útdíjfizetés elmulasztása, mind a felhasználóról történő információgyűjtés annak biztosítása érdekében, hogy az útdíjszedő teljesíti az adóhatóságokkal szembeni kötelezettségeit, a személyes adatok kezelését vonja maga után. A személyes adatok kezelését az uniós szabályokkal összhangban kell végezni, többek között az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6), az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (7), valamint a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (8) megfelelően. A személyes adatok védelméhez való jogot az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke kifejezetten elismeri.

| (56) | Ez az irányelv nem befolyásolja a tagállamok szabadságát abban a tekintetben, hogy a közúti infrastruktúra használatáért felszámított díjak vonatkozásában és adózási ügyekben szabályokat állapítsanak meg. |
| --- | --- |

(56)

Ez az irányelv nem befolyásolja a tagállamok szabadságát abban a tekintetben, hogy a közúti infrastruktúra használatáért felszámított díjak vonatkozásában és adózási ügyekben szabályokat állapítsanak meg.

| (57) | Az útdíjfizetés elmulasztása által érintett járművekkel, valamint az ilyen járművek tulajdonosaival vagy üzemben tartóival kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjének elősegítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletnek az uniós jogban bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében történő módosítására vonatkozóan. A Bizottságot fel kell hatalmazni továbbá arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a járműveknek az alkalmazandó díjrendszerek meghatározása céljából történő besorolására vonatkozó részletek meghatározására, az EETS-felhasználóknak az EETS-szolgáltató felé teljesítendő adatszolgáltatással, valamint a fedélzeti berendezés használatával és kezelésével kapcsolatos kötelezettségeinek további meghatározására, az átjárhatósági rendszerelemekre – a biztonság és az egészségvédelem, a megbízhatóság és rendelkezésre állás, a környezetvédelem, a műszaki összeegyeztethetőség, a biztonság és a magánélet védelme, valamint a működés és az irányítás terén – vonatkozó követelmények meghatározására, az átjárhatósági rendszerelemekre vonatkozó általános infrastrukturális követelmények meghatározására, valamint a bejelentett szervekre vonatkozó minimális alkalmassági feltételek meghatározására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (9) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(57)

Az útdíjfizetés elmulasztása által érintett járművekkel, valamint az ilyen járművek tulajdonosaival vagy üzemben tartóival kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjének elősegítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletnek az uniós jogban bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében történő módosítására vonatkozóan. A Bizottságot fel kell hatalmazni továbbá arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a járműveknek az alkalmazandó díjrendszerek meghatározása céljából történő besorolására vonatkozó részletek meghatározására, az EETS-felhasználóknak az EETS-szolgáltató felé teljesítendő adatszolgáltatással, valamint a fedélzeti berendezés használatával és kezelésével kapcsolatos kötelezettségeinek további meghatározására, az átjárhatósági rendszerelemekre – a biztonság és az egészségvédelem, a megbízhatóság és rendelkezésre állás, a környezetvédelem, a műszaki összeegyeztethetőség, a biztonság és a magánélet védelme, valamint a működés és az irányítás terén – vonatkozó követelmények meghatározására, az átjárhatósági rendszerelemekre vonatkozó általános infrastrukturális követelmények meghatározására, valamint a bejelentett szervekre vonatkozó minimális alkalmassági feltételek meghatározására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (9) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (58) | Ezen irányelv végrehajtásához egységes feltételekre van szükség a műszaki és adminisztratív előírásoknak az EETS-szereplőket érintő eljárások és az őket összekapcsoló interfészek tagállamokban való kiépítése tekintetében történő alkalmazását illetően, elősegítendő az átjárhatóságot és biztosítandó, hogy a nemzeti útdíjszedési piacokra egyenértékű szabályok vonatkozzanak. Ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása és az említett műszaki és adminisztratív előírások meghatározása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(58)

Ezen irányelv végrehajtásához egységes feltételekre van szükség a műszaki és adminisztratív előírásoknak az EETS-szereplőket érintő eljárások és az őket összekapcsoló interfészek tagállamokban való kiépítése tekintetében történő alkalmazását illetően, elősegítendő az átjárhatóságot és biztosítandó, hogy a nemzeti útdíjszedési piacokra egyenértékű szabályok vonatkozzanak. Ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása és az említett műszaki és adminisztratív előírások meghatározása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell gyakorolni.

| (59) | Ez az irányelv nem érinti a III. melléklet B. részében megjelölt irányelvnek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(59)

Ez az irányelv nem érinti a III. melléklet B. részében megjelölt irányelvnek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket.

| (60) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, különös tekintettel a személyes adatok védelmére. |
| --- | --- |

(60)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, különös tekintettel a személyes adatok védelmére.

| (61) | Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, |
| --- | --- |

(61)

Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és alkalmazási kör

(1)   Ez az irányelv meghatározza az alábbi célokat szolgáló feltételeket:

| a) | az elektronikus útdíjszedő rendszerek átjárhatóságának biztosítása az egész uniós közúthálózatra, városi és városok közötti autópályákra, fő- és mellékutakra, valamint különböző infrastruktúra-elemekre, mint például az alagutak vagy a hidak, továbbá a kompokra vonatkozóan; valamint |
| --- | --- |

a)

az elektronikus útdíjszedő rendszerek átjárhatóságának biztosítása az egész uniós közúthálózatra, városi és városok közötti autópályákra, fő- és mellékutakra, valamint különböző infrastruktúra-elemekre, mint például az alagutak vagy a hidak, továbbá a kompokra vonatkozóan; valamint

| b) | az Unión belüli bárminemű útdíj fizetésének elmulasztása által érintett járművekre, valamint az ilyen járművek tulajdonosaira vagy üzemben tartóira vonatkozó gépjármű-nyilvántartási adatok határokon átnyúló cseréjének elősegítése. |
| --- | --- |

b)

az Unión belüli bárminemű útdíj fizetésének elmulasztása által érintett járművekre, valamint az ilyen járművek tulajdonosaira vagy üzemben tartóira vonatkozó gépjármű-nyilvántartási adatok határokon átnyúló cseréjének elősegítése.

A szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása érdekében ezen irányelv alkalmazása nem érinti a tagállamok azon döntéseit, hogy bizonyos járműtípusokra útdíjakat szabhassanak ki, továbbá meghatározhassák e díjak mértékét és rendeltetését.

(2)   A 3–22. cikk nem vonatkozik:

| a) | a 2. cikk 10. pontja értelmében vett, nem elektronikus útdíjszedő rendszerekre; valamint |
| --- | --- |

a)

a 2. cikk 10. pontja értelmében vett, nem elektronikus útdíjszedő rendszerekre; valamint

| b) | olyan kicsi, szigorúan helyi útdíjszedő rendszerekre, amelyek esetében a 3–22. cikk követelményeinek való megfeleléshez szükséges költségek nem állnának arányban az elérhető előnyökkel. |
| --- | --- |

b)

olyan kicsi, szigorúan helyi útdíjszedő rendszerekre, amelyek esetében a 3–22. cikk követelményeinek való megfeleléshez szükséges költségek nem állnának arányban az elérhető előnyökkel.

(3)   Ez az irányelv nem vonatkozik a parkolási díjakra.

(4)   Az Unióban az elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóvá tételére irányuló célkitűzést az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás (EETS) révén kell elérni, amely kiegészíti a tagállamok nemzeti elektronikus útdíjszedési szolgáltatásait.

(5)   Ahol a nemzeti jog előírja az útdíjfizetés elmulasztásának megállapítását megelőzően a felhasználó fizetési kötelezettségről való értesítését, a tagállamok alkalmazhatják ezt az irányelvet a jármű tulajdonosának vagy üzemben tartójának és magának a járműnek kizárólag értesítés céljából történő azonosítására is, ha a következő feltételek kivétel nélkül teljesülnek:

| a) | nincs más mód a jármű tulajdonosának vagy üzemben tartójának azonosítására; valamint |
| --- | --- |

a)

nincs más mód a jármű tulajdonosának vagy üzemben tartójának azonosítására; valamint

| b) | a nemzeti jog értelmében a jármű tulajdonosának vagy üzemben tartójának a fizetési kötelezettségről való értesítése kötelező szakasza az útdíjfizetési eljárásnak. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti jog értelmében a jármű tulajdonosának vagy üzemben tartójának a fizetési kötelezettségről való értesítése kötelező szakasza az útdíjfizetési eljárásnak.

(6)   Amennyiben valamely tagállam alkalmazza az (5) bekezdést, megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az útdíjfizetésre vonatkozó kötelezettséget érintően a jogkövetkezmények érvényesítése érdekében indított eljárásokat hatóságok végezzék. Ezen irányelvben az útdíjfizetés elmulasztására történő utalások magukban foglalják az (5) bekezdés hatálya alá tartozó eseteket, ha az a tagállam, amelyben a díjfizetés elmulasztására sor kerül, alkalmazza az említett bekezdést.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

1.   „útdíjszedési szolgáltatás”: olyan szolgáltatás, amely lehetővé teszi az egyetlen szerződéssel és szükség esetén egy fedélzeti berendezéssel rendelkező felhasználók számára, hogy egy vagy több EETS-területen járművet használjanak, és amely szolgáltatás magában foglalja a következőket:

„útdíjszedési szolgáltatás”

| a) | szükség esetén egyedi kialakítású fedélzeti berendezés biztosítása a felhasználók számára és e berendezés működőképességének fenntartása; |
| --- | --- |

a)

szükség esetén egyedi kialakítású fedélzeti berendezés biztosítása a felhasználók számára és e berendezés működőképességének fenntartása;

| b) | annak garantálása, hogy a felhasználó megfizesse az útdíjszedőnek járó útdíjat; |
| --- | --- |

b)

annak garantálása, hogy a felhasználó megfizesse az útdíjszedőnek járó útdíjat;

| c) | a fizetési módok biztosítása a felhasználó számára, vagy egy már meglévő elfogadása; |
| --- | --- |

c)

a fizetési módok biztosítása a felhasználó számára, vagy egy már meglévő elfogadása;

| d) | az útdíj beszedése a felhasználótól; |
| --- | --- |

d)

az útdíj beszedése a felhasználótól;

| e) | a felhasználóval való ügyfélkapcsolatok kezelése; valamint |
| --- | --- |

e)

a felhasználóval való ügyfélkapcsolatok kezelése; valamint

| f) | az útdíjszedő rendszerekre vonatkozó biztonsági és a magánélet védelmére vonatkozó politikák alkalmazása és betartása; |
| --- | --- |

f)

az útdíjszedő rendszerekre vonatkozó biztonsági és a magánélet védelmére vonatkozó politikák alkalmazása és betartása;

2.   „útdíjszedési szolgáltató”: olyan jogalany, amely egy vagy több EETS-területen egy vagy több járműosztály számára nyújt útdíjszedési szolgáltatásokat;

„útdíjszedési szolgáltató”

3.   „útdíjszedő”: köz- vagy magánjogi szervezet, amely az adott EETS-területen közlekedő járművekre útdíjakat szab ki;

„útdíjszedő”

4.   „kijelölt útdíjszedő”: olyan köz- vagy magánjogi szervezet, amelyet kijelöltek arra, hogy útdíjszedő legyen valamely jövőbeli EETS-területen;

„kijelölt útdíjszedő”

5.   „Európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás (EETS)”: szerződés keretében egy EETS-szolgáltató által valamely EETS-felhasználó számára egy vagy több EETS-területen nyújtott útdíjszedési szolgáltatás;

„Európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás (EETS)”

6.   „EETS-szolgáltató”: olyan, a letelepedése szerinti tagállamban nyilvántartásba vett szervezet, amely külön szerződés keretében egy EETS-felhasználó számára hozzáférést biztosít az EETS-hez, és továbbítja az útdíjakat a megfelelő útdíjszedőnek;

„EETS-szolgáltató”

7.   „EETS-felhasználó”: olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely szerződéses viszonyban áll egy EETS-szolgáltatóval az EETS-hez való hozzáférés érdekében;

„EETS-felhasználó”

8.   „EETS-terület”: olyan út, úthálózat, infrastruktúra-elem, mint például híd vagy alagút, vagy komp, amelyek használatáért elektronikus útdíjszedési rendszer alkalmazásával útdíjat szednek;

„EETS-terület”

9.   „EETS nyújtására alkalmas rendszer”: az elektronikus útdíjszedő rendszer azon elemei, amelyek kifejezetten szükségesek az EETS-szolgáltatók rendszeren belüli integrációjához és az EETS működéséhez;

„EETS nyújtására alkalmas rendszer”

10.   „elektronikus útdíjszedési rendszer”: olyan útdíjszedési rendszer, amelyben a felhasználó számára kizárólag abban az esetben keletkezik útdíjfizetési kötelezettség, ha az automatikus észlelő rendszer a járműben található fedélzeti berendezéssel való távoli kommunikáció vagy automatikus rendszámfelismerés útján érzékeli, hogy a jármű egy bizonyos helyen tartózkodik;

„elektronikus útdíjszedési rendszer”

11.   „fedélzeti berendezés”: a jármű fedélzetén lévő beépített vagy hordozható, az útdíjszedési szolgáltatás részeként használandó hardver- és szoftverelemek összessége, melynek funkciója az adatok összegyűjtése, tárolása, kezelése és távolból történő fogadása/továbbítása, különálló eszközként vagy a járműbe beépítve;

„fedélzeti berendezés”

12.   „kiemelt szolgáltató”: olyan útdíjszedési szolgáltató, amely olyan egyedi kötelezettségekkel – például a valamennyi érdekelt felhasználóval történő szerződéskötés kötelezettsége –, illetve olyan egyedi jogokkal – egyedi díjazás vagy garantált hosszú távú szerződés – rendelkezik, amely jogok és kötelezettségek eltérnek a többi szolgáltató jogaitól és kötelezettségeitől;

„kiemelt szolgáltató”

13.   „átjárhatósági rendszerelem”: minden olyan, az EETS-be beépített vagy beépítésre szánt alapvető összetevő, összetevőcsoport, berendezés-részegység vagy teljes berendezés, amelytől a szolgáltatás átjárhatósága közvetlenül vagy közvetetten függ, beleértve az anyagi és a szellemi javakat – például szoftvert – is;

„átjárhatósági rendszerelem”

14.   „használatra való alkalmasság”: az EETS-be reprezentatív jelleggel integrált átjárhatósági rendszerelem alkalmassága a meghatározott működési teljesítmény elérésére és fenntartására, egy adott útdíjszedő rendszerhez tekintetében;

„használatra való alkalmasság”

15.   „útdíj megállapításával összefüggő adatok”: a felelős útdíjszedő által meghatározott olyan információk, amelyek egy gépjárműnek a megadott díjszedési területen való közlekedésért megállapított díj meghatározásához és az útdíjügylet lebonyolításához szükségesek;

„útdíj megállapításával összefüggő adatok”

16.   „útdíjbevallás”: az útdíjszedőnek tett bejelentés, amely az útdíjszedési szolgáltató és az útdíjszedő között megállapodott formátumban igazolja egy adott gépjármű jelenlétét egy EETS-területen;

„útdíjbevallás”

17.   „gépjármű-osztályozási paraméterek”: a gépjárművel kapcsolatos információ, amellyel összhangban az útdíjakat az útdíj megállapításával összefüggő adatok alapján kiszámítják;

„gépjármű-osztályozási paraméterek”

18.   „háttériroda”: az útdíjszedő, az útdíjszedők központi átjárhatósági adatbázist létrehozó csoportja vagy az EETS-szolgáltató által az elektronikus útdíjszedési rendszer keretében történő információgyűjtés, -feldolgozás és -küldés céljából használt központi elektronikus rendszer;

„háttériroda”

19.   „lényegesen módosított rendszer”: meglévő elektronikus útdíjszedési rendszer, amely olyan változáson ment vagy megy keresztül, amely szükségessé teszi, hogy az EETS-szolgáltatók változtatásokat hajtsanak végre az üzemben lévő átjárhatósági rendszerelemek tekintetében, például újraprogramozzák vagy kiigazítsák háttérirodájuk csatlakozási felületeit, mely változtatások mértéke újbóli akkreditálást tesz szükségessé;

„lényegesen módosított rendszer”

20.   „akkreditáció”: az útdíjszedő által meghatározott és irányított eljárás, amelynek alá kell vetni az EETS-szolgáltatót, mielőtt engedélyeznék számára, hogy egy adott EETS-területen EETS-t nyújtson;

„akkreditáció”

21.   „útdíj”: az úthasználó által egy adott úton, úthálózaton, infrastruktúra-elemen, mint például egy híd vagy egy alagút, vagy egy kompon való közlekedésért fizetendő díj;

„útdíj”

22.   „az útdíjfizetés elmulasztása”: az úthasználó által valamely tagállamban az útdíjfizetés elmulasztásával elkövetett, az említett tagállam vonatkozó nemzeti rendelkezéseiben meghatározott jogsértés;

„az útdíjfizetés elmulasztása”

23.   „a nyilvántartás helye szerinti tagállam”: az a tagállam, amelyben az útdíjfizetés által érintett jármű nyilvántartásba van véve;

„a nyilvántartás helye szerinti tagállam”

24.   „nemzeti kapcsolattartó pont”: valamely tagállamnak a gépjármű-nyilvántartási adatok határokon átnyúló cseréjére kijelölt illetékes hatósága;

„nemzeti kapcsolattartó pont”

25.   „automatizált keresés”: egy, több vagy az összes tagállam adatbázisaiból történő lekérdezésre szolgáló online hozzáférési eljárás;

„automatizált keresés”

26.   „jármű”: közúti személy- vagy áruszállítás céljára szánt vagy használt gépjármű vagy járműszerelvény;

„jármű”

27.   „a jármű üzemben tartója”: az a személy, akinek a neve alatt a jármű a nyilvántartásban szerepel, a nyilvántartás helye szerinti tagállam joga értelmében;

„a jármű üzemben tartója”

28.   „nehézgépjármű”: 3,5 tonnát meghaladó legnagyobb megengedett tömegű jármű;

„nehézgépjármű”

29.   „könnyűgépjármű”: 3,5 tonnát meg nem haladó legnagyobb megengedett tömegű jármű.

„könnyűgépjármű”

3. cikk

Műszaki megoldások

(1)   Az összes olyan új elektronikus útdíjszedési rendszernek, amely fedélzeti berendezés beépítését vagy használatát igényli, az elektronikus útdíjszedési műveletek végrehajtása céljából a következő technológiák közül egyet vagy többet alkalmaznia kell:

| a) | műholdas helymeghatározás; |
| --- | --- |

a)

műholdas helymeghatározás;

| b) | mobilkommunikáció; |
| --- | --- |

b)

mobilkommunikáció;

| c) | 5,8 GHz-es mikrohullámú technológia. |
| --- | --- |

c)

5,8 GHz-es mikrohullámú technológia.

Jelentős technológiai fejlesztések végrehajtásakor a fedélzeti berendezés beépítését vagy használatát igénylő és más technológiákat alkalmazó, meglévő elektronikus útdíjszedési rendszereket is összhangba kell hozni az e bekezdés első albekezdésében foglalt követelményekkel.

(2)   A Bizottság az (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (12) meghatározott eljárással összhangban felkéri az érintett szabványügyi szerveket, hogy az (1) bekezdés első albekezdésében felsorolt technológiák és az automatikus rendszámfelismerő technológia tekintetében haladéktalanul fogadják el az elektronikus útdíjszedési rendszerek esetében alkalmazandó szabványokat és szükség esetén tegyék naprakésszé azokat. A Bizottság felkéri a szabványügyi szerveket, hogy gondoskodjanak az átjárhatósági rendszerelemek folyamatos kompatibilitásáról.

(3)   A műholdas helymeghatározási technológiát alkalmazó és 2021. október 19. után forgalomba hozott fedélzeti berendezéseknek kompatibilisnek kell lenniük a Galileo és az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) rendszer által biztosított helymeghatározási szolgáltatásokkal.

(4)   A (6) bekezdés sérelme nélkül az EETS-szolgáltatók olyan fedélzeti berendezéseket bocsátanak az EETS-felhasználók rendelkezésére, amelyek alkalmasak a tagállamokban működő, az (1) bekezdés első albekezdésében felsorolt technológiákat alkalmazó megfelelő elektronikus útdíjszedési rendszerekkel való együttes használatra, azokkal kölcsönösen átjárhatók és képesek azokkal kommunikálni.

(5)   A fedélzeti berendezés használhat saját hardvert és szoftvert, vagy használhatja a járműben lévő egyéb hardverek és szoftverek elemeit, illetve használhatja mindkettőt. A fedélzeti berendezés az (1) bekezdés első albekezdésében felsorolt technológiáktól eltérő technológiákat is használhat a jármű egyéb hardverrendszereivel való kommunikáció céljára, feltéve, hogy ez nem veszélyezteti a biztonságot, a szolgáltatás minőségét és a magánélet védelmét.

Az EETS fedélzeti berendezés az útdíjszedéstől eltérő szolgáltatások működését is segítheti, feltéve, hogy e szolgáltatások működése egyetlen EETS-területen sem zavarja az útdíjszedési szolgáltatásokat.

(6)   A tagállamok azon jogának sérelme nélkül, hogy a könnyűgépjárművek számára műholdas helymeghatározáson vagy mobiltávközlésen alapuló elektronikus útdíjszedési rendszereket vezessenek be, 2027. december 31-éig megengedett, hogy olyan EETS-területeken való használat céljára, amelyek esetében nincs szükség műholdas helymeghatározási vagy mobiltávközlési technológiák igénybevételére, az EETS-szolgáltatók olyan fedélzeti berendezéseket bocsássanak a könnyűgépjárművek használói rendelkezésére, amelyek csak 5,8 GHz-es mikrohullámú technológiával való használatra alkalmasak.

II. FEJEZET

AZ EETS ÁLTALÁNOS ELVEI

4. cikk

Az EETS-szolgáltatók nyilvántartásba vétele

Minden tagállam megállapítja az EETS-szolgáltatók nyilvántartásba vételére vonatkozó eljárást. A tagállamok azokat a szervezeteket veszik nyilvántartásba, amelyek a területükön vannak letelepedve, kérelmezik a nyilvántartásba vételt és igazolni tudják, hogy megfelelnek a következő követelményeknek:

| a) | EN ISO 9001 vagy azzal egyenértékű tanúsítvánnyal rendelkeznek; |
| --- | --- |

a)

EN ISO 9001 vagy azzal egyenértékű tanúsítvánnyal rendelkeznek;

| b) | rendelkeznek a szükséges műszaki berendezésekkel és az átjárhatósági rendszerelemek előírásoknak való megfelelőségét igazoló EK-nyilatkozattal vagy tanúsítvánnyal; |
| --- | --- |

b)

rendelkeznek a szükséges műszaki berendezésekkel és az átjárhatósági rendszerelemek előírásoknak való megfelelőségét igazoló EK-nyilatkozattal vagy tanúsítvánnyal;

| c) | hozzáértéssel rendelkeznek az elektronikus útdíjszedési szolgáltatások nyújtásában vagy más kapcsolódó területeken; |
| --- | --- |

c)

hozzáértéssel rendelkeznek az elektronikus útdíjszedési szolgáltatások nyújtásában vagy más kapcsolódó területeken;

| d) | pénzügyi helyzetük megfelelő; |
| --- | --- |

d)

pénzügyi helyzetük megfelelő;

| e) | legalább kétévente auditált, átfogó kockázatkezelési tervvel rendelkeznek; valamint |
| --- | --- |

e)

legalább kétévente auditált, átfogó kockázatkezelési tervvel rendelkeznek; valamint

| f) | jó hírnévvel rendelkeznek. |
| --- | --- |

f)

jó hírnévvel rendelkeznek.

5. cikk

Az EETS-szolgáltatók jogai és kötelezettségei

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az általuk a 4. cikkel összhangban nyilvántartásba vett EETS-szolgáltatók nyilvántartásba vételük után 36 hónapon belül az összes EETS-területre kiterjedő EETS-szerződéseket kössenek legalább négy tagállam területén. Megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az említett EETS-szolgáltatók legkésőbb 24 hónappal azután, hogy egy adott tagállamban megkötötték az első EETS-szerződést, megkössék az érintett tagállamban az összes EETS-területre kiterjedő szerződéseket, kivéve azon EETS-területeket, ahol a felelős útdíjszedők nem tesznek eleget a 6. cikk (3) bekezdésének.

(2)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az általuk nyilvántartásba vett EETS-szolgáltatók mindenkor lefedjék az összes EETS-területet, amelynek lefedésére szerződéses kötelezettséget vállaltak. Megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy ha az EETS-szolgáltató azért nem tudja fenntartani egy EETS-terület lefedettségét, mert az útdíjszedő nem felel meg ezen irányelvnek, minél hamarabb helyreállítsa az érintett terület lefedettségét.

(3)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az általuk nyilvántartásba vett EETS-szolgáltatók tegyenek közzé tájékoztatást az általuk lefedett EETS-területekről és az ezzel kapcsolatos változásokról, valamint a nyilvántartásba vételtől számított egy hónapon belül tegyenek közzé részletes terveket szolgáltatásaik további EETS-területekre történő kiterjesztéséről, és e terveket évente naprakésszé teszik.

(4)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az általuk nyilvántartásba vett, illetve a területükön EETS-szolgáltatást nyújtó EETS-szolgáltatók szükség esetén olyan fedélzeti berendezést biztosítsanak az EETS-felhasználók részére, amely megfelel az ezen irányelvben, továbbá a 2014/53/EU (13) és a 2014/30/EU (14) európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglalt követelményeknek. A tagállamok kérhetik az érintett EETS-szolgáltatókat, hogy igazolják az említett követelmények teljesülését.

(5)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a területükön EETS-szolgáltatást nyújtó EETS-szolgáltatók jegyzéket vezessenek az EETS-felhasználókkal kötött EETS-szerződéseikhez kötődő, érvénytelenített fedélzeti berendezésekről. Megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az említett jegyzékeket szigorúan a személyes adatok védelméről szóló uniós szabályokban – többek között az (EU) 2016/679 rendeletben és a 2002/58/EK irányelvben – foglaltaknak megfelelően vezessék.

(6)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az általuk nyilvántartásba vett EETS-szolgáltatók nyilvánossá tegyék szerződési politikájukat az EETS-felhasználók számára.

(7)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a területükön EETS-szolgáltatást nyújtó EETS-szolgáltatók az útdíjszedők rendelkezésére bocsássák az EETS-felhasználók járműveire vonatkozó útdíj kiszámításához és felszámításához, illetve az EETS-felhasználók járműveire az EETS-szolgáltatók által felszámított útdíj kiszámításának ellenőrzéséhez szükséges információkat.

(8)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a területükön EETS-szolgáltatást nyújtó EETS-szolgáltatók együttműködjenek az útdíjszedőkkel a jogsértéssel gyanúsított személyek azonosítására irányuló erőfeszítéseik során. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy útdíjfizetés elmulasztásának gyanúja esetén az útdíjszedő megkaphassa az EETS-szolgáltatótól a díjfizetés elmulasztásának gyanújában érintett járművel, valamint az említett jármű tulajdonosával vagy üzemben tartójával – aki az érintett EETS-szolgáltató ügyfele – kapcsolatos adatokat. Az ilyen adatokat az EETS-szolgáltató köteles azonnal rendelkezésre bocsátani.

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az útdíjszedő az ilyen adatokat ne közölje más útdíjszedési szolgáltatókkal. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy amennyiben az útdíjszedő és egy útdíjszedési szolgáltató ugyanazon szervezet, az adatokat kizárólag a jogsértéssel gyanúsított személyek azonosítására vagy a 27. cikk (3) bekezdésével összhangban használják.

(9)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a területükön valamely EETS-területért felelős útdíjszedő megkaphassa az EETS-szolgáltatótól egyrészt az EETS-szolgáltató ügyfelei tulajdonában lévő vagy általuk üzemeltetett összes olyan járműre vonatkozó adatokat, amelyek egy adott időszakban áthaladtak azon az EETS-területen, ahol az érintett útdíjszedő a felelős, másrészt az ezen járművek tulajdonosaira, illetve üzembentartóira vonatkozó adatokat, amennyiben az útdíjszedőnek az adóhatóságokkal szembeni kötelezettségei teljesítéséhez szüksége van ezen adatokra. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az EETS-szolgáltatók a kért adatokat a kérelem kézhezvételétől számított legfeljebb két napon belül átadják. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az útdíjszedő ezen adatokat ne közölje más útdíjszedési szolgáltatókkal. A tagállamok továbbá megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy amennyiben az útdíjszedő és egy útdíjszedési szolgáltató ugyanazon szervezet, az útdíjszedő ezen adatokat kizárólag az adóhatóságokkal szembeni kötelezettségei teljesítéséhez használja.

(10)   Az EETS-szolgáltatók által az útdíjszedőknek átadott adatokat a személyes adatok védelméről szóló, az (EU) 2016/679 rendeletben foglalt uniós szabályoknak, továbbá a 2002/58/EK és az (EU) 2016/680 irányelvet átültető nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek megfelelően kell kezelni.

(11)   A Bizottság legkésőbb 2019. október 19-ig végrehajtási jogi aktusokat fogad el abból a célból, hogy a következők tekintetében részletesen megállapítsa az EETS-szolgáltatókra háruló kötelezettségeket:

| a) | a szolgáltatási szintjük nyomon követése és az útdíjszedőkkel való együttműködés az ellenőrzések során; |
| --- | --- |

a)

a szolgáltatási szintjük nyomon követése és az útdíjszedőkkel való együttműködés az ellenőrzések során;

| b) | együttműködés az útdíjszedőkkel az útdíjszedők rendszereinek tesztelése során; |
| --- | --- |

b)

együttműködés az útdíjszedőkkel az útdíjszedők rendszereinek tesztelése során;

| c) | az EETS-felhasználóknak nyújtott szolgáltatás és műszaki támogatás, továbbá a fedélzeti berendezés egyedi paramétereinek beállítása; |
| --- | --- |

c)

az EETS-felhasználóknak nyújtott szolgáltatás és műszaki támogatás, továbbá a fedélzeti berendezés egyedi paramétereinek beállítása;

| d) | az EETS-felhasználók részére kiállítandó számlák; |
| --- | --- |

d)

az EETS-felhasználók részére kiállítandó számlák;

| e) | azon – a (7) bekezdésben említett – információk, amelyeket az EETS-szolgáltatóknak az útdíjszedők rendelkezésére kell bocsátania; valamint |
| --- | --- |

e)

azon – a (7) bekezdésben említett – információk, amelyeket az EETS-szolgáltatóknak az útdíjszedők rendelkezésére kell bocsátania; valamint

| f) | az EETS-felhasználóknak a be nem vallott útdíj észleléséről nyújtott tájékoztatás. |
| --- | --- |

f)

az EETS-felhasználóknak a be nem vallott útdíj észleléséről nyújtott tájékoztatás.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 31. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

6. cikk

Az útdíjszedők jogai és kötelezettségei

(1)   Amennyiben egy EETS-terület nem felel meg az ezen irányelvben előírt EETS-átjárhatósági műszaki és eljárási feltételeknek, azon tagállam, amelynek a területén az EETS-terület fekszik, megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a felelős útdíjszedő az érintett felekkel közösen értékelje a problémát, és amennyiben az a felelősségi körébe tartozik, korrekciós intézkedéseket hozzon az útdíjrendszer EETS-átjárhatóságának biztosítása céljából. Szükség esetén a tagállam naprakésszé teszi a 21. cikk (1) bekezdésében említett nyilvántartást a 21. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett információ tekintetében.

(2)   Minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a területén lévő valamely EETS-területért felelős összes útdíjszedő EETS-területi nyilatkozatot dolgozzon ki és tartson naprakészen, amely tartalmazza az EETS-területeikhez való hozzáférés EETS-szolgáltatókra vonatkozó általános feltételeit, összhangban a (9) bekezdésben említett végrehajtási jogi jog aktusokkal.

Amennyiben egy tagállam területén új elektronikus útdíjszedési rendszert alakítanak ki, az adott tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a rendszerért felelős kijelölt útdíjszedő kellő időben közzétegye az EETS-területi nyilatkozatot, hogy az érdekelt EETS-szolgáltatók akkreditációjára – kellő figyelemmel a 15. cikk (1) bekezdésében említett átjárhatósági rendszerelemek előírásoknak való megfelelőségének és használatra való alkalmasságának értékelését célzó eljárás időtartamára – legkésőbb egy hónappal az új rendszer üzembe helyezése előtt sor kerülhessen.

Ha egy tagállam területén az elektronikus útdíjszedési rendszert lényegesen módosítják, az adott tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy útdíjszedő kellő időben közzétegye a naprakésszé tett EETS-területi nyilatkozatot, hogy a már akkreditált EETS-szolgáltatók az új követelményekhez igazíthassák átjárhatósági rendszerelemeiket és – kellő figyelemmel a 15. cikk (1) bekezdésében említett átjárhatósági rendszerelemek előírásoknak való megfelelőségének és használatra való alkalmasságának értékelését célzó eljárás időtartamára – legkésőbb egy hónappal a módosított rendszer üzembe helyezése előtt újra akkreditáltathassák magukat.

(3)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a területükön lévő EETS-területekért felelős útdíjszedők megkülönböztetés nélkül elfogadják bármely EETS-szolgáltató azon kérését, hogy az említett EETS-területeken EETS-t nyújtson.

Egy EETS-szolgáltató csak akkor fogadható el egy adott EETS-területen, ha megfelel az EETS-területi nyilatkozatban foglalt kötelezettségeknek és általános feltételeknek.

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az útdíjszedők ne írhassák elő az EETS-szolgáltatók számára olyan különleges műszaki megoldások vagy eljárások alkalmazását, amelyek akadályozzák az EETS-szolgáltató átjárhatósági rendszerelemei és a többi EETS-terület elektronikus útdíjszedési rendszerei közötti átjárhatóságot.

Amennyiben egy útdíjszedő és egy EETS-szolgáltató nem jut megegyezésre, az ügy az érintett díjszedési területért felelős egyeztető szerv elé terjeszthető.

(4)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az útdíjszedő és az EETS-szolgáltató közötti, az EETS-nek az adott tagállam területén történő nyújtásával kapcsolatos szerződések lehetővé tegyék, hogy az útdíjra vonatkozó számlát közvetlenül az EETS-szolgáltató állítsa ki az EETS-felhasználó számára.

Az útdíjszedő kérheti az EETS-szolgáltatótól, hogy a nevében és a megbízásából állítsa ki a számlákat a felhasználónak, mely kérést az EETS-szolgáltatónak teljesítenie kell.

(5)   Az útdíjszedő által az EETS-felhasználó részére kiszabott útdíj összege nem haladhatja meg a megfelelő nemzeti vagy helyi útdíj értékét. Ez nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy az elektronikus útdíjszedési rendszer használatának népszerűsítése érdekében kedvezményeket vagy engedményeket vezessenek be. A tagállam vagy az útdíjszedő által a fedélzeti berendezések felhasználóinak kínált valamennyi útdíj-kedvezményt vagy -engedményt átláthatóan kell megállapítani és nyilvánosan közzé kell tenni, valamint azokat azonos feltételek mellett kell elérhetővé tenni az EETS-szolgáltatók ügyfelei számára.

(6)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az útdíjszedők EETS-területeiken elfogadjanak bármely olyan működő fedélzeti berendezést a velük szerződéses viszonyban álló EETS-szolgáltatóktól, amelyet a 15. cikk (7) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusban meghatározott eljárással összhangban hitelesítettek, és amely nem szerepel az érvénytelenített fedélzeti berendezések 5. cikk (5) bekezdésében említett jegyzékében.

(7)   Az EETS útdíjszedőnek tulajdonítható működésképtelensége esetén az útdíjszedőnek gondoskodnia kell egy olyan csökkentett szolgáltatási módról, amely lehetővé teszi a (6) bekezdésben említett berendezéssel felszerelt gépjárművek számára, hogy biztonságosan, minimális késedelemmel közlekedhessenek anélkül, hogy felmerülne az útdíjfizetés elmulasztásának gyanúja.

(8)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az útdíjszedők az átjárhatósági rendszerelemek EETS-területeiken történő használatra való alkalmasságának értékelése során megkülönböztetésmentes módon együttműködjenek az EETS-szolgáltatókkal, a gyártókkal, illetve a bejelentett szervekkel.

(9)   A Bizottság legkésőbb 2019. október 19-ig végrehajtási jogi aktusokat fogad el EETS-területi nyilatkozatban feltüntetendő minimális tartalom megállapítása céljából, mely magában foglalja a következőket:

| a) | az EETS-szolgáltatókkal szemben támasztott követelmények; |
| --- | --- |

a)

az EETS-szolgáltatókkal szemben támasztott követelmények;

| b) | eljárási feltételek, ideértve a kereskedelmi feltételeket is; |
| --- | --- |

b)

eljárási feltételek, ideértve a kereskedelmi feltételeket is;

| c) | az EETS-szolgáltatók akkreditációjával kapcsolatos eljárás; valamint |
| --- | --- |

c)

az EETS-szolgáltatók akkreditációjával kapcsolatos eljárás; valamint

| d) | az útdíj megállapításával összefüggő adatok. |
| --- | --- |

d)

az útdíj megállapításával összefüggő adatok.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 31. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

7. cikk

Díjazás

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az EETS-szolgáltatók díjazásra legyen jogosultak az útdíjszedő részéről.

(2)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az EETS-szolgáltatók díjazásának meghatározására szolgáló módszer átlátható, megkülönböztetésmentes és azonos legyen valamennyi, egy adott EETS területre akkreditált EETS szolgáltató vonatkozásában. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a módszer a kereskedelmi feltételek részeként közzétételre kerüljön az EETS-területi nyilatkozatban.

(3)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a kiemelt szolgáltatóval rendelkező EETS-területeket illetően az EETS-szolgáltatók díjazásának kiszámolására szolgáló módszer ugyanazon struktúrát kövesse, mint a kiemelt szolgáltató által nyújtott hasonló szolgáltatások díjazása. Az EETS-szolgáltatók díjazásának összege eltérhet a kiemelt szolgáltató díjazásának összegétől, feltéve, hogy ezt a következők indokolják:

| a) | az EETS-szolgáltatók helyett a kiemelt szolgáltatóra háruló egyedi követelmények és kötelezettségek okán felmerülő költségek; valamint |
| --- | --- |

a)

az EETS-szolgáltatók helyett a kiemelt szolgáltatóra háruló egyedi követelmények és kötelezettségek okán felmerülő költségek; valamint

| b) | az EETS-szolgáltatók díjazásából le kell vonni a díjszedési területén EETS nyújtására alkalmas rendszer rendelkezésre állásával, üzemeltetésével és karbantartásával kapcsolatosan az útdíjszedőt terhelő költségeken alapuló, az útdíjszedő által kivetett fix díjakat, amennyiben az útdíjba ezek a költségek nincsenek beépítve. |
| --- | --- |

b)

az EETS-szolgáltatók díjazásából le kell vonni a díjszedési területén EETS nyújtására alkalmas rendszer rendelkezésre állásával, üzemeltetésével és karbantartásával kapcsolatosan az útdíjszedőt terhelő költségeken alapuló, az útdíjszedő által kivetett fix díjakat, amennyiben az útdíjba ezek a költségek nincsenek beépítve.

8. cikk

Útdíjak

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az EETS-szolgáltató és az útdíjszedő által alkalmazott gépjármű-osztályozás közötti eltérés esetén az egy adott járműre vonatkozó díjszabás meghatározása céljából az útdíjszedő által alkalmazott osztályozás legyen érvényes, kivéve, ha abban hiba mutatható ki.

(2)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az útdíjszedő kötelezhesse az EETS-szolgáltatót az EETS-szolgáltató által kezelt bármely EETS-felhasználói egyenleg vonatkozásában a megerősített útdíjbevallások alapján esedékes összeg, valamint a megerősítetten be nem vallott útdíj megfizetésére.

(3)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy amennyiben az EETS-szolgáltató megküldte egy útdíjszedőnek az érvénytelenített fedélzeti berendezések 5. cikk (5) bekezdésében említett jegyzékét, az EETS-szolgáltató a továbbiakban ne legyen felelőssé tehető az ilyen érvénytelenített fedélzeti berendezések használatából esetlegesen felmerülő útdíjakért. Az érvénytelenített fedélzeti berendezések jegyzékén szereplő bejegyzések számában, a jegyzék formátumában és a frissítés gyakoriságában az útdíjszedőknek és az EETS-szolgáltatóknak együttesen kell megállapodniuk.

(4)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a mikrohullámon alapuló útdíjszedési rendszerekben az útdíjszedő a megerősített útdíjbevallásokat eljuttassa az EETS-szolgáltatóknak az egyes EETS-felhasználóik tekintetében felszámított útdíjakra vonatkozóan.

(5)   A Bizottság a 30. cikknek megfelelően legkésőbb 2019. október 19-ig felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az alkalmazandó díjszabás meghatározását célzó gépjármű-osztályozással kapcsolatos részletek megállapítása céljából, ideértve a díjszabás kialakításához szükséges eljárásokat is. Az EETS által támogatandó gépjármű-osztályozási paraméterkészlet nem korlátozhatja az útdíjszedők díjszabásra vonatkozó döntését. A Bizottság gondoskodik a kellő rugalmasságról annak érdekében, hogy az EETS által támogatandó osztályozási paraméterkészletet a jövőben vélhetően felmerülő igények szerint változtatni lehessen. Az említett jogi aktusok nem érintik az 1999/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (15) rögzített azon paraméterek meghatározását, amelyek alapján az útdíjak eltérőek.

9. cikk

Számvitel

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az útdíjszedési szolgáltatásokat nyújtó jogalanyok olyan számviteli nyilvántartást vezessenek, amely lehetővé teszi az útdíjszedési szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó költségek és bevételek világos megkülönböztetését az egyéb tevékenységekhez kapcsolódó költségektől és bevételektől. Az útdíjszedési szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó költségekről és bevételekről kérésre tájékoztatni kell az érintett egyeztető szervet vagy igazságügyi hatóságot. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy ne legyen megengedett az útdíjszedési szolgáltatóként végrehajtott tevékenységek és más tevékenységek közötti keresztfinanszírozás.

10. cikk

Az EETS-felhasználók jogai és kötelezettségei

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az EETS-felhasználók az állampolgárságra, a lakóhely szerinti tagállamra és a jármű nyilvántartási helye szerinti tagállamra való tekintet nélkül bármely EETS-szolgáltatónál igénybe vehessék az EETS-t. A szerződés megkötésekor az EETS-felhasználót kellően tájékoztatni kell az érvényes fizetési módokról, valamint az (EU) 2016/679 rendeletnek megfelelően személyes adatainak kezeléséről és a személyes adatok védelméről szóló alkalmazandó jogszabályok által biztosított jogaikról.

(2)   Amikor az EETS-felhasználó az EETS-szolgáltatója részére megfizeti az útdíjat, azt úgy kell tekinteni, hogy az említett EETS-felhasználó azzal eleget tesz az adott útdíjszedővel szemben fennálló fizetési kötelezettségeinek.

Ha egy járműben két vagy több – beépített vagy hordozható – fedélzeti berendezés működik, az EETS-használó felelőssége, hogy az adott EETS-terület esetében a megfelelő fedélzeti berendezést használja vagy aktiválja.

(3)   A Bizottság a 30. cikknek megfelelően legkésőbb 2019. október 19-ig felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el abból a célból, hogy részletesen megállapítsa az EETS-felhasználókra háruló kötelezettségeket a következők tekintetében:

| a) | az adatok rendelkezésre bocsátása az EETS-szolgáltató számára; valamint |
| --- | --- |

a)

az adatok rendelkezésre bocsátása az EETS-szolgáltató számára; valamint

| b) | a fedélzeti berendezés használata és kezelése. |
| --- | --- |

b)

a fedélzeti berendezés használata és kezelése.

III. FEJEZET

EGYEZTETŐ SZERV

11. cikk

Létrehozás és feladatok

(1)   Minden olyan tagállam, amely legalább egy EETS-területtel rendelkezik, egyeztető szervet jelöl ki vagy hoz létre annak érdekében, hogy elősegítse a közvetítést a területén található EETS-területtel rendelkező útdíjszedők és azon EETS-szolgáltatók között, amelyek szerződéses viszonyban állnak vagy szerződéskötésre irányuló tárgyalásokat folytatnak az említett útdíjszedőkkel.

(2)   Az egyeztető szervet fel kell hatalmazni különösen az útdíjszedő által az EETS-szolgáltatók számára előírt szerződéses feltételek megkülönböztetésmentességének ellenőrzésére. Az egyeztető szervet fel kell hatalmazni annak ellenőrzésére, hogy az EETS-szolgáltatók díjazása összhangban áll-e a 7. cikkben meghatározott elvekkel.

(3)   Az (1) bekezdésben említett tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy egyeztető szerveik a szervezeti felépítésüket és a jogi struktúrájukat tekintve függetlenek legyenek az útdíjszedők és az útdíjszedési szolgáltatók kereskedelmi érdekeitől.

12. cikk

Közvetítési eljárás

(1)   Minden olyan tagállam, amely legalább egy EETS-területtel rendelkezik, közvetítési eljárást hoz létre annak lehetővé tétele érdekében, hogy valamely útdíjszedő vagy EETS-szolgáltató kérhesse az illetékes egyeztető szerv beavatkozását a szerződéses viszonyaival vagy tárgyalásaival kapcsolatos bármilyen vitában.

(2)   Az (1) bekezdésben említett közvetítési eljárás előírja, hogy az egyeztető szervnek a beavatkozására irányuló kérelem átvételétől számított egy hónapon belül nyilatkoznia kell arról, hogy a közvetítéshez szükséges minden dokumentum a birtokában van-e.

(3)   Az (1) bekezdésben említett közvetítési eljárás előírja, hogy az egyeztető szervnek az elé terjesztett vitával kapcsolatban a beavatkozására irányuló kérelem kézhezvételétől számított legfeljebb hat hónapon belül véleményt kell nyilvánítania.

(4)   Feladatai megkönnyítése érdekében a tagállamok felhatalmazzák az egyeztető szervet, hogy bekérje a számára szükséges információkat az útdíjszedőktől, EETS-szolgáltatóktól, illetve az érintett tagállam területén EETS-szolgáltatások nyújtásában részt vevő bármely harmadik féltől.

(5)   A legalább egy EETS-területtel rendelkező tagállamok és a Bizottság megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az egyeztető szervek megosszák egymással a munkájukkal, a vezérlő elveikkel és gyakorlataikkal kapcsolatos információkat.

IV. FEJEZET

MŰSZAKI RENDELKEZÉSEK

13. cikk

Egységes és folyamatos szolgáltatás

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az EETS-t egységes és folyamatos szolgáltatásként nyújtsák az EETS-felhasználók számára.

Következésképpen:

| a) | miután a gépjármű-osztályozási paramétereket – ideértve a változókat is – tárolták vagy bevallották, vagy mind tárolták, mind bevallották, egy utazás során ne legyen szükséges újabb emberi beavatkozás a gépjárműben, kivéve, ha a gépjármű jellemzői megváltoznak; valamint |
| --- | --- |

a)

miután a gépjármű-osztályozási paramétereket – ideértve a változókat is – tárolták vagy bevallották, vagy mind tárolták, mind bevallották, egy utazás során ne legyen szükséges újabb emberi beavatkozás a gépjárműben, kivéve, ha a gépjármű jellemzői megváltoznak; valamint

| b) | egy adott fedélzeti berendezést érintő emberi beavatkozás módja az EETS-területtől függetlenül egységes legyen. |
| --- | --- |

b)

egy adott fedélzeti berendezést érintő emberi beavatkozás módja az EETS-területtől függetlenül egységes legyen.

14. cikk

Az EETS-sel kapcsolatos további elemek

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az EETS keretében az EETS-felhasználók kapcsolata az útdíjszedőkkel – adott esetben – a 6. cikk (4) bekezdése szerinti számlázásra, valamint a végrehajtási eljárásokra korlátozódjon. Az EETS-felhasználók és az EETS-szolgáltatók vagy fedélzeti berendezéseik közötti interakciók az egyes EETS-szolgáltatók tekintetében különbözőek lehetnek, anélkül, hogy veszélyeztetnék az EETS átjárhatóságát.

(2)   A tagállamok előírhatják, hogy az útdíjszedési szolgáltatók – az EETS-szolgáltatókat is beleértve – a tagállami hatóságok kérésére forgalmi adatokat szolgáltassanak ügyfeleik tekintetében, az alkalmazandó adatvédelmi szabályok betartásával. A tagállamok ezeket az adatokat kizárólag közlekedéspolitikai célokra és a közlekedésszervezés javítására használhatják fel, és az adatokat nem lehet felhasználni az ügyfelek azonosítására.

(3)   A Bizottság legkésőbb 2019. október 19-ig az útdíjszedők, az EETS-szolgáltatók és az EETS-felhasználók átjárhatósági rendszerelemei közötti elektronikus interfészekre vonatkozó műszaki előírásokat meghatározó végrehajtási jogi aktusokat fogad el, beleértve adott esetben az említett szereplők által ezen interfészeken keresztül váltott üzenetek tartalmát is. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 31. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

15. cikk

Átjárhatósági rendszerelemek

(1)   Amennyiben valamely tagállam területén új elektronikus útdíjszedési rendszer létrehozására kerül sor, az adott tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a rendszerért felelős kijelölt útdíjszedő megállapítsa és az EETS-területi nyilatkozatban közzétegye az átjárhatósági rendszerelemek előírásoknak való megfelelőségének és használatra való alkalmasságának értékelését célzó eljárás részletes tervét, hogy legkésőbb egy hónappal az új rendszer üzembe helyezése előtt sor kerülhessen az érdeklődő EETS-szolgáltatók akkreditálására.

Ha egy tagállam területén az elektronikus útdíjszedési rendszert lényegesen módosítják, az adott tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a rendszerért felelős útdíjszedő megállapítsa és az EETS-területi nyilatkozatban közzétegye – az első albekezdésben említett elemeken túlmenően – a rendszer jelentős módosítását megelőzően a rendszerbe akkreditált EETS-szolgáltatók átjárhatósági rendszerelemei előírásoknak való megfelelőségének és használatra való alkalmasságának újbóli értékelését célzó eljárás részletes tervét. A tervnek lehetővé kell tennie, hogy az érintett EETS-szolgáltatók legkésőbb egy hónappal a módosított rendszer üzembe helyezése előtt újra akkreditáltathassák magukat.

Az útdíjszedő köteles tiszteletben tartani az említett tervet.

(2)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az adott tagállam területén valamely EETS-területért felelős minden egyes útdíjszedő olyan tesztelési környezetet hozzon létre, amelyben az EETS-szolgáltató vagy annak meghatalmazott képviselője ellenőrizheti, hogy fedélzeti berendezése alkalmas-e az útdíjszedő EETS-területén való használatra, és tanúsítványt szerezhet az egyes tesztek sikeres lebonyolításáról. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak lehetővé tételére, hogy az útdíjszedők egyetlen közös tesztelési környezetet hozzanak létre egynél több EETS-terület tekintetében, valamint hogy egynél több EETS-szolgáltató nevében egyetlen meghatalmazott képviselő ellenőrizhesse a fedélzeti berendezés egy típusának használatra való alkalmasságát.

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak lehetővé tétele érdekében, hogy az útdíjszedők előírják az EETS-szolgáltatók vagy meghatalmazott képviselőik számára, hogy azok fedezzék az adott tesztek költségeit.

(3)   A tagállamok nem tilthatják, korlátozhatják vagy akadályozhatják az EETS keretében használandó átjárhatósági rendszerelemek forgalomba hozatalát, amennyiben azok CE-jelöléssel vannak ellátva, vagy az előírásoknak való megfelelőséget tanúsító nyilatkozattal vagy a használatra való alkalmasságot tanúsító nyilatkozattal, vagy mindkettővel rendelkeznek. A tagállamok különösen olyan ellenőrzéseket nem írhatnak elő, amelyeket az előírásoknak való megfelelőség vagy a használatra való alkalmasság, vagy mindkettő ellenőrzésére vonatkozó eljárás részeként egyszer már elvégeztek.

(4)   A Bizottság a 30. cikknek megfelelően legkésőbb 2019. október 19-ig felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az átjárhatósági rendszerelemekre vonatkozó követelmények megállapítása céljából, az egészség és biztonság, a megbízhatóság és rendelkezésre állás, a környezetvédelem, a műszaki kompatibilitás, a biztonság és magánélet védelme, valamint a működés és a kezelés tekintetében.

(5)   A Bizottság a 30. cikknek megfelelően legkésőbb 2019. október 19-ig felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az általános infrastrukturális követelményeknek a következők tekintetében történő részletesen megállapítása céljából:

| a) | az útdíj-bevallási adatok pontossága az EETS-felhasználók közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében az útdíjak és egyéb díjak tekintetében; |
| --- | --- |

a)

az útdíj-bevallási adatok pontossága az EETS-felhasználók közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében az útdíjak és egyéb díjak tekintetében;

| b) | az illetékes EETS-szolgáltató fedélzeti berendezés segítségével történő azonosítása; |
| --- | --- |

b)

az illetékes EETS-szolgáltató fedélzeti berendezés segítségével történő azonosítása;

| c) | nyílt szabványok alkalmazása az EETS-berendezések átjárhatósági rendszerelemeire; |
| --- | --- |

c)

nyílt szabványok alkalmazása az EETS-berendezések átjárhatósági rendszerelemeire;

| d) | a fedélzeti berendezés járműbe való beépítése; valamint |
| --- | --- |

d)

a fedélzeti berendezés járműbe való beépítése; valamint

| e) | az útdíjfizetési kötelezettség jelzése a vezető felé. |
| --- | --- |

e)

az útdíjfizetési kötelezettség jelzése a vezető felé.

(6)   A Bizottság legkésőbb 2019. október 19-ig végrehajtási jogi aktusokat fogad el a következő egyedi infrastrukturális követelmények megállapítása céljából:

| a) | az útdíjszedők és az EETS-szolgáltatók berendezései közötti közös kommunikációs protokollokra vonatkozó követelmények; |
| --- | --- |

a)

az útdíjszedők és az EETS-szolgáltatók berendezései közötti közös kommunikációs protokollokra vonatkozó követelmények;

| b) | az útdíjszedők azon mechanizmusaira vonatkozó követelmények, amelyek révén észlelik, hogy az EETS-területükön közlekedő jármű rendelkezik-e érvényes és működő fedélzeti berendezéssel; |
| --- | --- |

b)

az útdíjszedők azon mechanizmusaira vonatkozó követelmények, amelyek révén észlelik, hogy az EETS-területükön közlekedő jármű rendelkezik-e érvényes és működő fedélzeti berendezéssel;

| c) | a fedélzeti berendezés ember-gép interfészére vonatkozó követelmények; |
| --- | --- |

c)

a fedélzeti berendezés ember-gép interfészére vonatkozó követelmények;

| d) | a kifejezetten a mikrohullámú technológiákra épülő útdíjszedési rendszerekben található átjárhatósági rendszerelemekre vonatkozó követelmények; valamint |
| --- | --- |

d)

a kifejezetten a mikrohullámú technológiákra épülő útdíjszedési rendszerekben található átjárhatósági rendszerelemekre vonatkozó követelmények; valamint

| e) | a kifejezetten a globális navigációs műholdrendszeren (GNSS) alapuló útdíjszedési rendszerekre vonatkozó követelmények. |
| --- | --- |

e)

a kifejezetten a globális navigációs műholdrendszeren (GNSS) alapuló útdíjszedési rendszerekre vonatkozó követelmények.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 31. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(7)   A Bizottság legkésőbb 2019. október 19-ig végrehajtási jogi aktusokat fogad el azon eljárás megállapítása céljából, amelyet a tagállamoknak az átjárhatósági rendszerelemek előírásoknak való megfelelőségének és használatra való alkalmasságának értékelése céljából – beleértve az EK-nyilatkozatok tartalmát és formátumát is – alkalmazniuk kell. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 31. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

V. FEJEZET

VÉDZÁRADÉKOK

16. cikk

Védintézkedési eljárás

(1)   Amennyiben egy tagállam okkal feltételezi, hogy a CE-jelöléssel ellátott és forgalmazott átjárhatósági rendszerelemek a rendeltetésszerű használat során valószínűleg nem felelnének meg a megfelelő követelményeknek, minden szükséges lépést megtesz az alkalmazási területük korlátozására, használatuk megtiltására vagy a piacról való kivonásukra. A tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot a megtett intézkedésekről, és indokolja döntését, megjelölve különösen azt, hogy a nem megfelelés az alábbiak következménye-e:

| a) | a műszaki előírások helytelen alkalmazása; vagy |
| --- | --- |

a)

a műszaki előírások helytelen alkalmazása; vagy

| b) | a műszaki előírások elégtelensége. |
| --- | --- |

b)

a műszaki előírások elégtelensége.

(2)   A Bizottság a lehető legrövidebb időn belül konzultál az érintett tagállammal, gyártóval, EETS-szolgáltatóval vagy ezeknek az Unióban letelepedett meghatalmazott képviselőivel. Amennyiben a konzultációt követően a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés indokolt, haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamot és a többi tagállamot. Amennyiben azonban a konzultációt követően a Bizottság azt állapítja meg, hogy az intézkedés nem indokolt, haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamot és a gyártót vagy annak az Unióban letelepedett meghatalmazott képviselőjét, valamint a többi tagállamot.

(3)   Amennyiben a CE-jelöléssel ellátott átjárhatósági rendszerelemek nem felelnek meg az átjárhatósági követelményeknek, az illetékes tagállam kötelezi a gyártót vagy annak az Unióban letelepedett meghatalmazott képviselőjét, hogy állítsa helyre az átjárhatósági rendszerelemnek a tagállam által megállapított műszaki előírásoknak való megfelelőségét vagy a tagállam által megállapított feltételek szerinti használatra való alkalmasságát, vagy mindkettőt, és arról értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot.

17. cikk

Az értékelések átláthatósága

Az átjárhatósági rendszerelemek előírásoknak való megfelelőségére vagy használatra való alkalmasságára irányuló értékelést illetően valamely tagállam vagy útdíjszedő által hozott bármely döntéshez, illetve a 16. cikk alapján hozott bármely döntéshez részletes indokolást kell fűzni a döntés alapjául szolgáló okokról. Erről és az érintett tagállamban hatályos jogszabályok alapján rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségekről, valamint az ilyen jogorvoslatok alkalmazásának határidejéről a lehető leghamarabb értesíteni kell az érintett gyártót, EETS-szolgáltatót vagy ezek meghatalmazott képviselőit.

VI. FEJEZET

ADMINISZTRATÍV RENDELKEZÉSEK

18. cikk

Egyetlen kapcsolattartó hivatal

Minden olyan tagállam, amelynek területén legalább két EETS-terület található, egyetlen kapcsolattartó hivatalt jelöl ki az EETS-szolgáltatók számára. A tagállam közzéteszi az említett hivatal elérhetőségi adatait, és kérésre megadja azokat az érdekelt EETS-szolgáltatóknak. A tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy – az EETS-szolgáltató kérésére – a kapcsolattartó hivatal elősegítse és koordinálja az EETS-szolgáltató és a tagállam területén az EETS-területekért felelős útdíjszedők közötti előzetes adminisztratív kapcsolatfelvételt. A kapcsolattartó hivatal feladatát elláthatja valamely természetes személy, illetve köz- vagy magánjogi szerv.

19. cikk

Bejelentett szervek

(1)   A tagállamok értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot minden olyan szervről, amely jogosult az előírásoknak való megfelelőség vagy a használatra való alkalmasság értékelésére szolgáló, a 15. cikk (7) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusokban foglalt eljárás lebonyolítására vagy felügyeletére, megadva minden egyes ilyen szerv hatáskörét és a Bizottságtól előzetesen kapott azonosítási számot. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi e szervek jegyzékét, azonosítási számukat és hatáskörüket, és a jegyzéket naprakészen tartja.

(2)   A tagállamok a bejelentendő szervek értékelésére az e cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott kritériumokat alkalmazzák. A vonatkozó európai szabványokban meghatározott értékelési kritériumoknak megfelelő szervek úgy tekintendők, hogy megfelelnek az említett kritériumoknak.

(3)   A tagállamok visszavonják azon szerv jóváhagyását, amely már nem teljesíti az e cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott kritériumokat. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot.

(4)   Amennyiben valamely tagállam vagy a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy másik tagállam által bejelentett szerv nem felel meg az e cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott kritériumoknak, az ügyet a 31. cikk (1) bekezdésében említett, elektronikus útdíjakkal foglalkozó bizottság elé terjeszti, amelynek három hónapon belül véleményt kell nyilvánítania. Az említett bizottság véleményének fényében a Bizottság tájékoztatja a szóban forgó szervet bejelentő tagállamot azokról a változtatásokról, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a bejelentett szerv megtarthassa a rá ruházott jogállást.

(5)   A Bizottság a 30. cikknek megfelelően legkésőbb 2019. október 19-ig felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a bejelentett szervek alkalmasságára vonatkozó minimumkritériumok megállapítása céljából.

20. cikk

Koordinációs csoport

A 19. cikk (1) bekezdése alapján bejelentett szervekből koordinációs csoportot (a továbbiakban: a koordinációs csoport) kell létrehozni a 31. cikk (1) bekezdésében említett, elektronikus útdíjakkal foglalkozó bizottság munkacsoportjaként, az említett bizottság eljárási szabályzatával összhangban.

21. cikk

Nyilvántartások

(1)   Ezen irányelv végrehajtása céljából minden tagállam a következőkre kiterjedő elektronikus nemzeti nyilvántartást vezet:

| a) | a területükhöz tartozó EETS-területek, továbbá az alábbiakra vonatkozó adatok:






  i. | az ezekhez tartozó útdíjszedők; |
| --- | --- | --- |

a)

a területükhöz tartozó EETS-területek, továbbá az alábbiakra vonatkozó adatok:

i.

az ezekhez tartozó útdíjszedők;

| ii. | az alkalmazott útdíjszedési technológiák; |
| --- | --- |

ii.

az alkalmazott útdíjszedési technológiák;

| iii. | az útdíj megállapításával összefüggő adatok; |
| --- | --- |

iii.

az útdíj megállapításával összefüggő adatok;

| iv. | az EETS-területi nyilatkozat; valamint |
| --- | --- |

iv.

az EETS-területi nyilatkozat; valamint

| v. | azon EETS-szolgáltatók, amelyek EETS-szerződést kötöttek az említett tagállam területén működő útdíjszedőkkel; |
| --- | --- |

v.

azon EETS-szolgáltatók, amelyek EETS-szerződést kötöttek az említett tagállam területén működő útdíjszedőkkel;

| b) | azon EETS-szolgáltatók, amelyek bejegyzését a tagállam a 4. cikknek megfelelően engedélyezte; valamint |
| --- | --- |

b)

azon EETS-szolgáltatók, amelyek bejegyzését a tagállam a 4. cikknek megfelelően engedélyezte; valamint

| c) | a 18. cikkben említett egyetlen kapcsolattartó hivatal elérhetőségei, ideértve az e-mail-címét és telefonszámát is. |
| --- | --- |

c)

a 18. cikkben említett egyetlen kapcsolattartó hivatal elérhetőségei, ideértve az e-mail-címét és telefonszámát is.

Eltérő rendelkezés hiányában a tagállamok évente legalább egyszer ellenőrzik, hogy a 4. cikk a), d), e) és f) pontjában említett követelmények továbbra is teljesülnek-e, és ennek megfelelően naprakésszé teszik a nyilvántartást. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell a 4. cikk e) pontjában előírt audit megállapításait is. A tagállamok nem tehetők felelőssé a nyilvántartásukban szereplő EETS-szolgáltatók cselekedeteiért.

(2)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az elektronikus nemzeti nyilvántartásban szereplő minden adat naprakész és pontos legyen.

(3)   A nyilvántartásokat elektronikus úton hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára.

(4)   Az említett nyilvántartásoknak 2021. október 19-től kezdődően rendelkezésre kell állniuk.

(5)   A nyilvántartások vezetésével megbízott tagállami hatóságok minden naptári év végén elektronikus úton eljuttatják a Bizottságnak az EETS-területekről és -szolgáltatókról készült nyilvántartásokat. A Bizottság ezt az információt a többi tagállam rendelkezésére bocsátja. Az adatok és az egy adott tagállamban tapasztalt tényleges helyzet közötti eltérés esetén értesíteni kell a nyilvántartásba vétel szerinti tagállamot és a Bizottságot.

VII. FEJEZET

KÍSÉRLETI RENDSZEREK

22. cikk

Kísérleti útdíjrendszerek

(1)   Az EETS műszaki fejlesztése érdekében a tagállamok ideiglenesen, a díjszedési területük korlátozott részén és az EETS nyújtására alkalmas rendszerrel párhuzamosan engedélyezhetnek olyan kísérleti útdíjrendszereket, amelyek az ezen irányelv egy vagy több rendelkezésének meg nem felelő új technológiákat vagy megközelítéseket foglalnak magukban.

(2)   Az EETS-szolgáltató nem kötelezhető kísérleti útdíjrendszerben való részvételre.

(3)   A kísérleti útdíjrendszerek alkalmazásának megkezdése előtt az érintett tagállam a Bizottság engedélyét kéri ehhez. A Bizottság a kérelem kézhezvételének időpontjától számított hat hónapon belül határozat formájában megadja vagy megtagadja az engedélyt. A Bizottság megtagadhatja az engedélyt, ha fennáll a lehetősége annak, hogy a kísérleti útdíjszedési rendszer zavarja a rendes elektronikus útdíjszedési rendszer vagy az EETS megfelelő működését. Az ilyen engedély kezdeti időtartama nem haladhatja meg a három évet.

VIII. FEJEZET

AZ ÚTDÍJFIZETÉS ELMULASZTÁSÁRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK CSERÉJE

23. cikk

A tagállamok közötti információcserére vonatkozó eljárás

(1)   Annak érdekében, hogy azonosítani lehessen a járművet, valamint az említett jármű tulajdonosát vagy üzemben tartóját abban az esetben, ha megállapítást nyer az útdíjfizetés elmulasztása, minden tagállam kizárólag a többi tagállam nemzeti kapcsolattartó pontjai számára – automatizált keresés végzésére való jogosultsággal – hozzáférést biztosít a következő nemzeti gépjármű-nyilvántartási adatokhoz:

| a) | járművekre vonatkozó adatok; valamint |
| --- | --- |

a)

járművekre vonatkozó adatok; valamint

| b) | a jármű tulajdonosaira vagy üzemben tartóira vonatkozó adatok. |
| --- | --- |

b)

a jármű tulajdonosaira vagy üzemben tartóira vonatkozó adatok.

Az a) és b) pontban említett, az automatizált keresés elvégzéséhez szükséges adatoknak meg kell felelniük az I. mellékletben előírtaknak.

(2)   A (1) bekezdésben említett adatcsere céljából minden tagállam nemzeti kapcsolattartó pontot jelöl ki. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a tagállamok közötti információcserére kizárólag a nemzeti kapcsolattartó pontok között kerüljön sor. A nemzeti kapcsolattartó pontok hatáskörét az érintett tagállam alkalmazandó joga határozzák meg. Ezen adatcsere-folyamat során különös figyelmet kell fordítani a személyes adatok megfelelő védelmére.

(3)   A kimenő kérelem formájában végrehajtott automatizált kereséseket az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam nemzeti kapcsolattartó pontjának a teljes forgalmi rendszám alapján kell elvégeznie.

Ezeket az automatizált kereséseket a 2008/616/IB határozat (16) melléklete 3. fejezetének 2. és 3. pontjában említett eljárásoknak, valamint az ezen irányelv I. mellékletében megállapított előírásoknak megfelelően kell végezni.

Az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam a kapott adatokat annak megállapítására használja fel, hogy ki a felelős a díjfizetés elmulasztásáért.

(4)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az információcserére az Európai Gépjármű és Vezetői Engedély Információs Rendszer (EUCARIS) szoftveralkalmazásnak és e szoftver módosított verzióinak a felhasználásával kerüljön sor, ezen irányelv I. mellékletének, valamint a 2008/616/IB határozat melléklete 3. fejezete 2. és 3. pontjának megfelelően.

(5)   A (4) bekezdésben említett szoftveralkalmazások kezelése, használata és karbantartása kapcsán felmerülő költségeit minden tagállam maga viseli.

24. cikk

Az útdíjfizetés elmulasztásáról szóló tájékoztató levél

(1)   Az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam határoz arról, hogy indít-e eljárást a jogkövetkezmények érvényesítése érdekében az útdíjfizetés elmulasztásával kapcsolatban.

Amennyiben az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam ilyen eljárás indítása mellett dönt, nemzeti jogával összhangban tájékoztatja a jármű tulajdonosát, üzemben tartóját, vagy az útdíjfizetés elmulasztásával gyanúsított, egyéb módon azonosított személyt.

E tájékoztatásnak a nemzeti jognak megfelelően ki kell térnie arra, hogy a jogsértés milyen jogkövetkezményekkel jár az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam területén e tagállam jogának értelmében.

(2)   A jármű tulajdonosának, üzemben tartójának vagy az útdíjfizetés elmulasztásával gyanúsított, egyéb módon azonosított személynek küldött tájékoztató levélben az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam a nemzeti jogának megfelelően feltüntet minden releváns információt, nevezetesen az útdíjfizetés elmulasztásának jellegét, helyét, napját és időpontját, a megsértett nemzeti jogszabályok címét, a jogorvoslati jogot és az információhoz való hozzáférés jogát, a szankciót, valamint adott esetben az útdíjfizetés elmulasztásának megállapításához használt eszközre vonatkozó adatokat. E célból az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállamnak a tájékoztató levél megírásához a II. mellékletben fogalt mintát kell használnia.

(3)   Ha az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam úgy határoz, hogy a jogkövetkezmények érvényesítése érdekében eljárást indít az útdíjfizetés elmulasztásával kapcsolatban, akkor az alapvető jogok tiszteletben tartásának biztosítása érdekében a tájékoztató levelet a gépjármű forgalmi engedélye kiállításának nyelvén – amennyiben rendelkezésére áll ez az információ – vagy a nyilvántartás helye szerinti tagállam valamelyik hivatalos nyelvén küldi meg.

25. cikk

A díjbeszedő szervek által a jogkövetkezmények érvényesítése érdekében indított eljárások

(1)   Az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam kizárólag az alábbi feltételek teljesülése esetén továbbíthatja az útdíj beszedéséért felelős szervnek a 23. cikk (1) bekezdésében említett eljárás révén megszerzett adatokat:

| a) | a továbbított adatok arra korlátozódnak, amire az adott szervnek szüksége van az esedékes útdíj beszedéséhez; |
| --- | --- |

a)

a továbbított adatok arra korlátozódnak, amire az adott szervnek szüksége van az esedékes útdíj beszedéséhez;

| b) | az esedékes útdíj beszedésére irányuló eljárás megfelel a 24. cikkben meghatározott eljárásnak; |
| --- | --- |

b)

az esedékes útdíj beszedésére irányuló eljárás megfelel a 24. cikkben meghatározott eljárásnak;

| c) | az érintett szerv felelős ezen eljárás elvégzéséért; valamint |
| --- | --- |

c)

az érintett szerv felelős ezen eljárás elvégzéséért; valamint

| d) | az adatokat fogadó szerv által kibocsátott fizetési felszólítás teljesítése orvosolja az útdíjfizetés elmulasztását. |
| --- | --- |

d)

az adatokat fogadó szerv által kibocsátott fizetési felszólítás teljesítése orvosolja az útdíjfizetés elmulasztását.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a felelős szervnek továbbított adatokat kizárólag az esedékes útdíj beszedése céljából használják fel, és azokat haladéktalanul töröljék az útdíj megfizetését követően, vagy ha a fizetési kötelezettség elmulasztása továbbra is fennáll, akkor az adattovábbítástól számított, az adott tagállam által meghatározott észszerű időn belül.

26. cikk

A tagállamok által a Bizottságnak küldött jelentések

Minden tagállam 2023. április 19-ig, majd ezután háromévente átfogó jelentést küld a Bizottságnak.

Az átfogó jelentésben fel kell tüntetni, hogy az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam hány automatizált keresést intézett a területén be nem fizetett útdíjakkal kapcsolatban a nyilvántartás helye szerinti tagállam nemzeti kapcsolattartó pontjához, továbbá meg kell adni a válasz nélkül maradt kérelmek számát.

Az átfogó jelentésben emellett be kell mutatni az útdíjfizetés elmulasztása jogkövetkezményeinek érvényesítése tekintetében nemzeti szinten fennálló helyzetet, azon elmulasztott útdíjfizetések aránya alapján, amelyeket tájékoztató levél követett.

27. cikk

Adatvédelem

(1)   Az ezen irányelv alapján kezelt személyes adatokra az (EU) 2016/679 rendelet, valamint a 2002/58/EK irányelvet és az (EU) 2016/680 irányelvet átültető nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések alkalmazandók.

(2)   A tagállamok az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályokkal összhangban megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy:

| a) | a személyes adatok 23., 24. és 25. cikk alapján történő kezelése az ezen irányelv I. mellékletében felsorolt adattípusokra korlátozódjon; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok 23., 24. és 25. cikk alapján történő kezelése az ezen irányelv I. mellékletében felsorolt adattípusokra korlátozódjon;

| b) | a személyes adatok pontosak és naprakészek legyenek, és hogy a helyesbítés vagy törlés iránti kérelmeket indokolatlan késedelem nélkül kezeljék; valamint |
| --- | --- |

b)

a személyes adatok pontosak és naprakészek legyenek, és hogy a helyesbítés vagy törlés iránti kérelmeket indokolatlan késedelem nélkül kezeljék; valamint

| c) | a személyes adatok tárolására állapítsanak meg időkorlátot.
  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az ezen irányelv alapján kezelt személyes adatokat csak a következő célokra használják fel:






  a) | azon jogsértők azonosítása, akik feltételezhetően nem tettek eleget az útdíjfizetésre vonatkozó, az 5. cikk (8) bekezdése szerinti kötelezettségüknek; |
| --- | --- | --- |

c)

a személyes adatok tárolására állapítsanak meg időkorlátot.

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az ezen irányelv alapján kezelt személyes adatokat csak a következő célokra használják fel:

a)

azon jogsértők azonosítása, akik feltételezhetően nem tettek eleget az útdíjfizetésre vonatkozó, az 5. cikk (8) bekezdése szerinti kötelezettségüknek;

| b) | annak biztosítása, hogy az útdíjszedő teljesítse az adóhatóságokkal szemben az 5. cikk (9) bekezdése szerinti kötelezettségeit; valamint |
| --- | --- |

b)

annak biztosítása, hogy az útdíjszedő teljesítse az adóhatóságokkal szemben az 5. cikk (9) bekezdése szerinti kötelezettségeit; valamint

| c) | azon járműnek, valamint a jármű tulajdonosának vagy üzemben tartójának az azonosítása, amely vagy aki esetében az 23. és a 24. cikk értelmében megállapítást nyert az útdíjfizetés elmulasztása. |
| --- | --- |

c)

azon járműnek, valamint a jármű tulajdonosának vagy üzemben tartójának az azonosítása, amely vagy aki esetében az 23. és a 24. cikk értelmében megállapítást nyert az útdíjfizetés elmulasztása.

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására is, hogy az érintettek a tájékoztatás, hozzáférés, helyesbítés, törlés és az adatkezelés korlátozása, valamint az adatvédelmi felügyeleti hatósághoz történő panaszbenyújtás, továbbá a kártérítés és a hatékony bírósági jogorvoslat tekintetében ugyanazokkal a jogokkal rendelkezzenek, mint amelyeket az (EU) 2016/679 rendelet vagy – adott esetben – az (EU) 2016/680 irányelv biztosít.

(3)   Ez a cikk nem érintheti a tagállamok lehetőségét arra, hogy az (EU) 2016/679 rendelet bizonyos rendelkezéseiben meghatározott kötelezettségek és jogok hatályát az említett rendelet 23. cikkének megfelelően az említett cikk első bekezdésében felsorolt célokból korlátozzák.

(4)   Minden érintett személynek joga van indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatást kapni arról, hogy a nyilvántartás helye szerinti tagállamban nyilvántartott személyes adatai közül melyeket továbbították az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállamnak, ideértve a kérelem napjára és az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam illetékes hatóságára vonatkozó tájékoztatást is.

IX. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

28. cikk

Jelentés

(1)   A Bizottság 2023. április 19-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv végrehajtásáról és hatásairól, különös tekintettel az EETS fejlődésére és kiépítésére, valamint az útdíjfizetés elmulasztásával kapcsolatos esetek kivizsgálása keretében történő adatcsere céljára alkalmazott mechanizmus hatékonyságáról és eredményességéről.

A jelentés mindenekelőtt a következőket vizsgálja:

| a) | az 5. cikk (1) és (2) bekezdésének hatása az EETS kiépítésére, különös hangsúlyt helyezve a szolgáltatás kis vagy külső EETS-területeken való elérhetőségére; |
| --- | --- |

a)

az 5. cikk (1) és (2) bekezdésének hatása az EETS kiépítésére, különös hangsúlyt helyezve a szolgáltatás kis vagy külső EETS-területeken való elérhetőségére;

| b) | a 23., 24. és 25. cikk értékelése a tekintetben, hogy mennyire hatékonyan csökkentették az útdíjfizetés elmulasztásával kapcsolatos esetek számát az Unióban; valamint |
| --- | --- |

b)

a 23., 24. és 25. cikk értékelése a tekintetben, hogy mennyire hatékonyan csökkentették az útdíjfizetés elmulasztásával kapcsolatos esetek számát az Unióban; valamint

| c) | a műholdas helymeghatározást és a 5,8 GHz-es mikrohullámú technológiát alkalmazó elektronikus útdíjszedési rendszerek közötti átjárhatóság terén elért előrehaladás. |
| --- | --- |

c)

a műholdas helymeghatározást és a 5,8 GHz-es mikrohullámú technológiát alkalmazó elektronikus útdíjszedési rendszerek közötti átjárhatóság terén elért előrehaladás.

(2)   Adott esetben a jelentéssel együtt javaslatot kell benyújtani az Európai Parlament és a Tanács részére ezen irányelv további felülvizsgálatára vonatkozóan, különösen a következő elemekkel kapcsolatban:

| a) | további intézkedések annak biztosítására, hogy az EETS valamennyi EETS-területen elérhető legyen, ideértve a kis és külső EETS-területeket is; |
| --- | --- |

a)

további intézkedések annak biztosítására, hogy az EETS valamennyi EETS-területen elérhető legyen, ideértve a kis és külső EETS-területeket is;

| b) | az Unióban az útdíjfizetésre vonatkozó kötelezettség határokon átnyúló végrehajtását még inkább elősegítő intézkedések, ideértve a kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokat is; valamint |
| --- | --- |

b)

az Unióban az útdíjfizetésre vonatkozó kötelezettség határokon átnyúló végrehajtását még inkább elősegítő intézkedések, ideértve a kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokat is; valamint

| c) | a határokon átnyúló végrehajtást megkönnyítő rendelkezések kiterjesztése az alacsony kibocsátású övezetekre, a korlátozott hozzáférési övezetekre vagy más városi behajtási szabályozási rendszerekre. |
| --- | --- |

c)

a határokon átnyúló végrehajtást megkönnyítő rendelkezések kiterjesztése az alacsony kibocsátású övezetekre, a korlátozott hozzáférési övezetekre vagy más városi behajtási szabályozási rendszerekre.

29. cikk

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 30. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a célból, hogy naprakésszé tegye az I. mellékletet a 2008/615/IB (17) és 2008/616/IB tanácsi határozatok vonatkozó módosításainak figyelembevétele érdekében, illetve abban az esetben, ha a naprakésszé tételt valamilyen egyéb vonatkozó uniós jogi aktus írja elő.

17

30. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 8. cikk (5) bekezdésében, a 10. cikk (3) bekezdésében, a 15. cikk (4) és (5) bekezdésében, a 19. cikk (5) bekezdésében, valamint a 29. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2019. április 18-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 8. cikk (5) bekezdésében, a 10. cikk (3) bekezdésében, a 15. cikk (4) és (5) bekezdésében, a 19. cikk (5) bekezdésében, valamint a 29. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 8. cikk (5) bekezdése, a 10. cikk (3) bekezdése, a 15. cikk (4) és (5) bekezdése, a 19. cikk (5) bekezdése, valamint a 29. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

31. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot az elektronikus útdíjakkal foglalkozó bizottság segíti.

Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.

32. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok legkésőbb 2021. október 19-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az 1–27. cikknek, valamint az I. és II. mellékletnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2021. október 19-től alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A rendelkezésekben utalni kell arra is, hogy a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásait erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni. A hivatkozás és a megfogalmazás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

33. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2004/52/EK irányelv 2021. október 20-ával hatályát veszti, a III. melléklet B. részében említett irányelvnek a belső jogba történő átültetésére vonatkozó határidővel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket nem érintve.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat ezen irányelvre való hivatkozásnak kell tekinteni és a IV. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

34. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

35. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

G. CIAMBA

---

(1)  
  HL C 81., 2018.3.2., 181. o.

1

(2)  
  HL C 176., 2018.5.23., 66. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2019. február 14-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2019. március 4-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/52/EK irányelve (2004. április 29.) a Közösségen belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról (HL L 166., 2004.4.30., 124. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/413 irányelve (2015. március 11.) a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről (HL L 68., 2015.3.13., 9. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről („Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv”) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

8

(9)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelve (2015. szeptember 9.) a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 241., 2015.9.17., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/53/EU irányelve (2014. április 16.) a rádióberendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról és az 1999/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 153., 2014.5.22., 62. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/30/EU irányelve (2014. február 26.) az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizálásáról (HL L 96., 2014.3.29., 79. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 1999/62/EK irányelve (1999. június 17.) a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról (HL L 187., 1999.7.20., 42. o.).

15

(16)  A Tanács 2008/616/IB határozata (2008. június 23.) a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról (HL L 210., 2008.8.6., 12. o.).

16

(17)  A Tanács 2008/615/IB határozata (2008. június 23.) a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről (HL L 210., 2008.8.6., 1. o.).

17

---

I. MELLÉKLET

A 23. cikk (1) bekezdésében említett automatizált kereséshez szükséges adatelemek

| Tétel | K/V (1) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- |
| A járműre vonatkozó adatok | K | |
| A nyilvántartás helye szerinti tagállam | K | |
| Forgalmi rendszám | K | (A (2)) |
| Az útdíjfizetés elmulasztásával kapcsolatos adatok | K | |
| Az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam | K | |
| Az eset referencia időpontja | K | |
| Az eset hivatkozási időpontja | K | |

Tétel

K/V (1)

Megjegyzések

A járműre vonatkozó adatok

K

A nyilvántartás helye szerinti tagállam

K

Forgalmi rendszám

K

(A (2))

Az útdíjfizetés elmulasztásával kapcsolatos adatok

K

Az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam

K

Az eset referencia időpontja

K

Az eset hivatkozási időpontja

K

A 23. cikk (1) bekezdésének megfelelően végrehajtott automatizált keresés eredményeként megadott adatelemek

I. rész   A járművekre vonatkozó adatok

| Tétel | K/V (3) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- |
| Forgalmi rendszám | K | |
| Alvázszám/jármű-azonosító szám | K | |
| A nyilvántartás helye szerinti tagállam | K | |
| Gyártmány | K | (D.1 (4)) pl. Ford, Opel, Renault |
| Típus | K | (D.3) pl. Focus, Astra, Megane |
| Uniós járműkategória-kód | K | (J) pl. segédmotoros kerékpár, motorkerékpár, személygépjármű |
| EURO kibocsátási osztály | K | pl. Euro 4, EURO 6 |

Tétel

K/V (3)

Megjegyzések

Forgalmi rendszám

K

Alvázszám/jármű-azonosító szám

K

A nyilvántartás helye szerinti tagállam

K

Gyártmány

K

(D.1 (4)) pl. Ford, Opel, Renault

Típus

K

(D.3) pl. Focus, Astra, Megane

Uniós járműkategória-kód

K

(J) pl. segédmotoros kerékpár, motorkerékpár, személygépjármű

EURO kibocsátási osztály

K

pl. Euro 4, EURO 6

II. rész   A jármű tulajdonosaira vagy üzemben tartóira vonatkozó adatok

| Tétel | K/V (5) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- |
| A jármű üzemben tartóira vonatkozó adatok | | (C.1 (6))
  Az adatok a forgalmi engedély jogosultjára vonatkoznak. |
| Az üzemben tartó (társaság) neve | K | (C.1.1)
  Külön rovatokat kell használni a családnév, az infixumok, címek stb. megadására, és a nevet nyomtatható formátumban kell megadni. |
| Utónév | K | (C.1.2)
  Külön rovatokat kell használni az utónév/utónevek és kezdőbetűk megadására, és a nevet nyomtatható formátumban kell megadni. |
| Cím | K | (C.1.3)
  Külön rovatokat kell használni az utcanév, a házszám és járulékos elemei, az irányítószám, a helység és az ország stb. megadására, és a címet nyomtatható formátumban kell megadni. |
| Nem | V | Férfi, nő |
| Születési idő | K | |
| Jogalany | K | Természetes személy, egyesület, társaság, cég stb. |
| Születési hely | V | |
| Egyedi azonosító szám | V | Olyan azonosító, amely kizárólag az adott személy vagy társaság azonosítására szolgál. |
| A jármű tulajdonosaira vonatkozó adatok | | (C.2) Az adatok a jármű tulajdonosára vonatkoznak. |
| A tulajdonos (társaság) neve | K | (C.2.1) |
| Utónév | K | (C.2.2) |
| Cím | K | (C.2.3) |
| Nem | V | Férfi, nő |
| Születési idő | K | |
| Jogalany | K | Természetes személy, egyesület, társaság, cég stb. |
| Születési hely | V | |
| Egyedi azonosító szám | V | Olyan azonosító, amely kizárólag az adott személy vagy társaság azonosítására szolgál. |
| | | Sérült vagy lopott járművek vagy forgalmi rendszámok, illetve lejárt érvényességű forgalmi rendszám esetében semmilyen adatot nem kell megadni a tulajdonos/üzemben tartó tekintetében. Ehelyett az „Ismeretlen adat” tájékoztatást kell megadni. |

Tétel

K/V (5)

Megjegyzések

A jármű üzemben tartóira vonatkozó adatok

(C.1 (6))

Az adatok a forgalmi engedély jogosultjára vonatkoznak.

Az üzemben tartó (társaság) neve

K

(C.1.1)

Külön rovatokat kell használni a családnév, az infixumok, címek stb. megadására, és a nevet nyomtatható formátumban kell megadni.

Utónév

K

(C.1.2)

Külön rovatokat kell használni az utónév/utónevek és kezdőbetűk megadására, és a nevet nyomtatható formátumban kell megadni.

Cím

K

(C.1.3)

Külön rovatokat kell használni az utcanév, a házszám és járulékos elemei, az irányítószám, a helység és az ország stb. megadására, és a címet nyomtatható formátumban kell megadni.

Nem

V

Férfi, nő

Születési idő

K

Jogalany

K

Természetes személy, egyesület, társaság, cég stb.

Születési hely

V

Egyedi azonosító szám

V

Olyan azonosító, amely kizárólag az adott személy vagy társaság azonosítására szolgál.

A jármű tulajdonosaira vonatkozó adatok

(C.2) Az adatok a jármű tulajdonosára vonatkoznak.

A tulajdonos (társaság) neve

K

(C.2.1)

Utónév

K

(C.2.2)

Cím

K

(C.2.3)

Nem

V

Férfi, nő

Születési idő

K

Jogalany

K

Természetes személy, egyesület, társaság, cég stb.

Születési hely

V

Egyedi azonosító szám

V

Olyan azonosító, amely kizárólag az adott személy vagy társaság azonosítására szolgál.

Sérült vagy lopott járművek vagy forgalmi rendszámok, illetve lejárt érvényességű forgalmi rendszám esetében semmilyen adatot nem kell megadni a tulajdonos/üzemben tartó tekintetében. Ehelyett az „Ismeretlen adat” tájékoztatást kell megadni.

---

(1)  K = kötelező, amennyiben az adat a nemzeti nyilvántartásban rendelkezésre áll, V = választható.

(2)  Harmonizált uniós kód, lásd a járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról szóló, 1999. április 29-i 1999/37/EK tanácsi irányelvet (HL L 138., 1999.6.1., 57. o.).

(3)  K = kötelező, amennyiben az adat a nemzeti nyilvántartásban rendelkezésre áll, V = választható.

(4)  Harmonizált uniós kód, lásd az 1999/37/EK irányelvet.

(5)  K = kötelező, amennyiben az adat a nemzeti nyilvántartásban rendelkezésre áll, V = választható.

(6)  Harmonizált uniós kód, lásd az 1999/37/EK irányelvet.

---

II. MELLÉKLET

A TÁJÉKOZTATÓ LEVÉL MINTÁJA

a 24. cikkben említettek szerint

[Fedőlap]

...

...

[A feladó neve, címe és telefonszáma]

...

...

[A címzett neve és címe]

TÁJÉKOZTATÓ LEVÉL

útdíjfizetés elmulasztásáról, amelyre a következő tagállamban került sor: ...

[az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam]

2. oldal

... -én az útdíjfizetés elmulasztására került sor az alábbi járművel:

[dátum]

forgalmi rendszám ... gyártmány ... típus ...

A jogsértést megállapította: ...

[a felelős szerv neve]

[1. lehetőség] (1)

A fent említett jármű forgalmi engedélyének jogosultjaként Ön szerepel a nyilvántartásban.

[2. lehetőség] (1)

A fent említett jármű forgalmi engedélyének jogosultja által nyújtott tájékoztatás szerint az útdíjfizetés elmulasztásának időpontjában Ön vezette a járművet.

Az útdíjfizetés elmulasztásának vonatkozó részletei a 3. oldalon találhatók.

Az útdíjfizetés szóban forgó elmulasztása miatt kiszabott pénzbírság összege ... EUR/nemzeti valuta. (1)

A megfizetendő útdíj összege ... EUR/nemzeti valuta. (1)

Fizetési határidő: ...

Ha a pénzbírságot/útdíjat nem fizeti meg, a mellékelt válasznyomtatványt (4. oldal) kitöltve küldje el a megjelölt címre. (1).

Ezt a levelet a következő ország nemzeti jogának megfelelően kell feldolgozni: ...

[az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam].

3. oldal

Az útdíjfizetés elmulasztásának vonatkozó részletei

| a) | Az útdíjfizetés elmulasztásakor használt járműre vonatkozó adatok: | Forgalmi rendszám: ... |
| --- | --- | --- |

a)

Az útdíjfizetés elmulasztásakor használt járműre vonatkozó adatok:

Forgalmi rendszám: ...

| | A nyilvántartás helye szerinti tagállam: ... |
| --- | --- |

A nyilvántartás helye szerinti tagállam: ...

| | Gyártmány és típus: ... |
| --- | --- |

Gyártmány és típus: ...

| b) | Az útdíjfizetés elmulasztására vonatkozó adatok: | Az útdíjfizetés elmulasztásának helye, napja és ideje:
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

b)

Az útdíjfizetés elmulasztására vonatkozó adatok:

Az útdíjfizetés elmulasztásának helye, napja és ideje:

...

...

...

...

| | Az útdíjfizetés elmulasztásának jellege és jogi minősítése:
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

Az útdíjfizetés elmulasztásának jellege és jogi minősítése:

...

...

...

...

| | Az útdíjfizetés elmulasztásának részletes leírása:
  ...
  ... |
| --- | --- |

Az útdíjfizetés elmulasztásának részletes leírása:

...

...

| | Hivatkozás a vonatkozó jogszabályi rendelkezés(ek)re:
  ...
  ... |
| --- | --- |

Hivatkozás a vonatkozó jogszabályi rendelkezés(ek)re:

...

...

| | Az útdíjfizetés elmulasztását alátámasztó bizonyíték leírása vagy a bizonyíték megjelölése:
  ...
  ... |
| --- | --- |

Az útdíjfizetés elmulasztását alátámasztó bizonyíték leírása vagy a bizonyíték megjelölése:

...

...

| c) | Az útdíjfizetés elmulasztásának megállapításához használt eszközre vonatkozó adatok (2): | Az eszköz leírása:
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

c)

Az útdíjfizetés elmulasztásának megállapításához használt eszközre vonatkozó adatok (2):

Az eszköz leírása:

...

...

| | Az eszköz azonosító száma:
  ...
  ... |
| --- | --- |

Az eszköz azonosító száma:

...

...

| | A legutóbbi hitelesítés lejártának időpontja:
  ...
  ... |
| --- | --- |

A legutóbbi hitelesítés lejártának időpontja:

...

...

| (1) | A nem kívánt rész törlendő. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Üresen kell hagyni, ha nem használtak eszközt. |
| --- | --- |

(2)

4. oldal

Válasznyomtatvány

(Kérjük nyomtatott nagybetűkkel kitölteni)

| A. | A járművezető személyazonossága:






  — | Teljes név:
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

A.

—

Teljes név:

...

...

| — | Születési hely és idő:
  ... |
| --- | --- |

—

Születési hely és idő:

...

| — | Vezetői engedély száma: ... kiállításának ideje: ... és helye: ... |
| --- | --- |

—

Vezetői engedély száma: ... kiállításának ideje: ... és helye: ...

| — | Cím:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

—

Cím:

...

...

...

| B. | Megválaszolandó kérdések






  1. | A ... gyártmányú, ... rendszámú jármű forgalmi engedélyének jogosultjaként Ön szerepel a nyilvántartásban? ... igen/nem (1)
  Ha nem, akkor a jármű forgalmi engedélyének jogosultja:
  ...
  (vezetéknév, utónév, cím) |
| --- | --- | --- |

B.

1.

A ... gyártmányú, ... rendszámú jármű forgalmi engedélyének jogosultjaként Ön szerepel a nyilvántartásban? ... igen/nem (1)

Ha nem, akkor a jármű forgalmi engedélyének jogosultja:

...

(vezetéknév, utónév, cím)

| 2. | Beismeri, hogy elmulasztotta az útdíjat megfizetni? igen/nem (1) |
| --- | --- |

2.

Beismeri, hogy elmulasztotta az útdíjat megfizetni? igen/nem (1)

| 3. | Ha nem ismeri el, kérjük, indokolja meg, miért:
  ...
  ... |
| --- | --- |

3.

Ha nem ismeri el, kérjük, indokolja meg, miért:

...

...

A kitöltött nyomtatványt ezen tájékoztató levél keltétől számított 60 napon belül szíveskedjék elküldeni az alábbi hatóságnak vagy szervnek: ...

a következő címre: ...

TÁJÉKOZTATÓ

(Amennyiben a tájékoztató levelet az útdíj beszedéséért felelős szerv küldi a 25. cikk szerint):

| | Ha az útdíjat nem fizetik meg az ezen információs levélben meghatározott határidőn belül, az ügyet ...
  [az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam neve] illetékes hatósága részére továbbítjuk, és azt az említett hatóság fogja vizsgálni. |
| --- | --- |

Ha az útdíjat nem fizetik meg az ezen információs levélben meghatározott határidőn belül, az ügyet ...

[az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam neve] illetékes hatósága részére továbbítjuk, és azt az említett hatóság fogja vizsgálni.

| | Ha az ügyben nem indul eljárás, arról a válasznyomtatvány, illetve a fizetést igazoló dokumentum kézhezvételétől számított 60 napon belül tájékoztatást kap. (1) |
| --- | --- |

Ha az ügyben nem indul eljárás, arról a válasznyomtatvány, illetve a fizetést igazoló dokumentum kézhezvételétől számított 60 napon belül tájékoztatást kap. (1)

/

(Amennyiben a tájékoztató levelet a tagállam illetékes hatósága küldi):

| | Az ügyet a következő ország illetékes hatósága fogja vizsgálni: ...
  [az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam]. |
| --- | --- |

Az ügyet a következő ország illetékes hatósága fogja vizsgálni: ...

[az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam].

| | Ha az ügyben nem indul eljárás, arról a válasznyomtatvány, illetve a fizetést igazoló dokumentum (1) kézhezvételétől számított 60 napon belül tájékoztatást kap. |
| --- | --- |

Ha az ügyben nem indul eljárás, arról a válasznyomtatvány, illetve a fizetést igazoló dokumentum (1) kézhezvételétől számított 60 napon belül tájékoztatást kap.

| (1) | A nem kívánt rész törlendő. |
| --- | --- |

(1)

Ha az ügyben eljárás indul, annak menete a következő:

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

[Az útdíjfizetés elmulasztásának helye szerinti tagállam hatósága tölti ki (tájékoztatás az eljárás további menetéről, ideértve az eljárás indításáról szóló határozat elleni fellebbezés lehetőségéről és a fellebbezési eljárásról történő tájékoztatást is). Minden esetben meg kell jelölni: az ügyben folytatott eljárásért felelős hatóság vagy szerv nevét és címét; a fizetési határidőt; az érintett fellebbezési testület nevét és címét; a fellebbezési határidőt].

Ez a levél önmagában nem jár jogkövetkezményekkel.

Adatvédelmi nyilatkozat:

| | [Amennyiben az (EU) 2016/679 rendelet alkalmazandó:
  Az (EU) 2016/679 irányelvvel összhangban Önnek joga van arra, hogy kérelmezze az önre vonatkozó személyes adatokhoz való hozzáférést, azok helyesbítését, törlését vagy kezelésük korlátozását, továbbá tiltakozhat személyes adatainak kezelése ellen, valamint joga van az adathordozhatósághoz. Jogosult panaszt is benyújtani a [az illetékes felügyeleti hatóság neve és címe]-hoz/-hez/-höz.] |
| --- | --- |

[Amennyiben az (EU) 2016/679 rendelet alkalmazandó:

Az (EU) 2016/679 irányelvvel összhangban Önnek joga van arra, hogy kérelmezze az önre vonatkozó személyes adatokhoz való hozzáférést, azok helyesbítését, törlését vagy kezelésük korlátozását, továbbá tiltakozhat személyes adatainak kezelése ellen, valamint joga van az adathordozhatósághoz. Jogosult panaszt is benyújtani a [az illetékes felügyeleti hatóság neve és címe]-hoz/-hez/-höz.]

| | [Amennyiben az (EU) 2016/680 irányelv alkalmazandó:
  A [az (EU) 2016/680 irányelvet alkalmazó nemzeti jog] alapján joga van kérelmezni az adatkezelőtől az önre vonatkozó személyes adatokhoz való hozzáférést, azok helyesbítését, törlését vagy kezelésük korlátozását. Jogosult panaszt is benyújtani a [az illetékes felügyeleti hatóság neve és címe]-hoz/-hez/-höz.] |
| --- | --- |

[Amennyiben az (EU) 2016/680 irányelv alkalmazandó:

A [az (EU) 2016/680 irányelvet alkalmazó nemzeti jog] alapján joga van kérelmezni az adatkezelőtől az önre vonatkozó személyes adatokhoz való hozzáférést, azok helyesbítését, törlését vagy kezelésük korlátozását. Jogosult panaszt is benyújtani a [az illetékes felügyeleti hatóság neve és címe]-hoz/-hez/-höz.]

---

III. MELLÉKLET

A. RÉSZ

A hatályon kívül helyezett irányelv és annak módosítása

(a 33. cikk szerint)

| A 2004/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv | HL L 166., 2004.4.30., 124. o. |
| --- | --- |
| A 219/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet | HL L 87., 2009.3.31., 109. o. |

A 2004/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

HL L 166., 2004.4.30., 124. o.

A 219/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

HL L 87., 2009.3.31., 109. o.

B. RÉSZ

A nemzeti jogba történő átültetés határideje

(a 33. cikk szerint)

| Irányelv | Az átültetés határideje |
| --- | --- |
| A 2004/52/EK irányelv | 2005. november 20. |

Irányelv

Az átültetés határideje

A 2004/52/EK irányelv

2005. november 20.

---

IV. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| A 2004/52/EK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk (1) bekezdés | 1. cikk (1) bekezdés első albekezdés a) pont |
| — | 1. cikk (1) bekezdés első albekezdés b) pont |
| 3. cikk (2) bekezdés, első mondat | 1. cikk (1) bekezdés második albekezdés |
| 1. cikk (2) bekezdés, bevezető szövegrész | 1. cikk (2) bekezdés, bevezető szövegrész |
| 1. cikk (2) bekezdés a) pont | 1. cikk (2) bekezdés a) pont |
| 1. cikk (2) bekezdés b) pont | — |
| 1. cikk (2) bekezdés c) pont | 1. cikk (2) bekezdés b) pont |
| — | 1. cikk (3) bekezdés |
| 1. cikk (3) bekezdés | 1. cikk (4) bekezdés |
| — | 1. cikk (5) bekezdés |
| — | 1. cikk (6) bekezdés |
| — | 2. cikk |
| 2. cikk (1) bekezdés | 3. cikk (1) bekezdés első albekezdés |
| — | 3. cikk (1) bekezdés második albekezdés |
| 2. cikk (2) bekezdés első albekezdés | — |
| 4. cikk (7) bekezdés | 3. cikk (2) bekezdés |
| — | 3. cikk (3) bekezdés |
| 2. cikk (2) bekezdés, második és harmadik mondat | 3. cikk (4) bekezdés |
| 2. cikk (2) bekezdés, negyedik mondat | — |
| — | 3. cikk (5) bekezdés |
| — | 3. cikk (6) bekezdés |
| 2. cikk (3) bekezdés | — |
| 2. cikk (4) bekezdés | — |
| 2. cikk (5) bekezdés | — |
| 2. cikk (6) bekezdés | — |
| 2. cikk (7) bekezdés | 27. cikk |
| 3. cikk (1) bekezdés | — |
| 3. cikk (2) bekezdés, első mondat | 1. cikk (1) bekezdés második albekezdés |
| 3. cikk (2) bekezdés, második mondat | — |
| 3. cikk (2) bekezdés, harmadik mondat | |
| 3. cikk (3) bekezdés | |
| 3. cikk (4) bekezdés | — |
| 4. cikk (1) bekezdés | |
| 4. cikk (2) bekezdés | — |
| 4. cikk (3) bekezdés | |
| 4. cikk (4) bekezdés | — |
| 4. cikk (5) bekezdés | — |
| 4. cikk (7) bekezdés | 3. cikk (2) bekezdés |
| 4. cikk (8) bekezdés | 5. cikk (4) bekezdés |
| — | 23. cikk |
| — | 24. cikk |
| — | 26. cikk |
| 2. cikk (7) bekezdés | 27. cikk |
| — | 28. cikk |
| — | 29. cikk |
| — | 30. cikk |
| 5. cikk | 31. cikk |
| 6. cikk | 32. cikk (1) bekezdés |
| — | 32. cikk (2) bekezdés |
| — | 33. cikk |
| 7. cikk | 34. cikk |
| 8. cikk | 35. cikk |
| Melléklet | — |
| — | I. melléklet |
| — | II. melléklet |
| — | III. melléklet |
| — | IV. melléklet |

A 2004/52/EK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk (1) bekezdés

1. cikk (1) bekezdés első albekezdés a) pont

—

1. cikk (1) bekezdés első albekezdés b) pont

3. cikk (2) bekezdés, első mondat

1. cikk (1) bekezdés második albekezdés

1. cikk (2) bekezdés, bevezető szövegrész

1. cikk (2) bekezdés, bevezető szövegrész

1. cikk (2) bekezdés a) pont

1. cikk (2) bekezdés a) pont

1. cikk (2) bekezdés b) pont

—

1. cikk (2) bekezdés c) pont

1. cikk (2) bekezdés b) pont

—

1. cikk (3) bekezdés

1. cikk (3) bekezdés

1. cikk (4) bekezdés

—

1. cikk (5) bekezdés

—

1. cikk (6) bekezdés

—

2. cikk

2. cikk (1) bekezdés

3. cikk (1) bekezdés első albekezdés

—

3. cikk (1) bekezdés második albekezdés

2. cikk (2) bekezdés első albekezdés

—

4. cikk (7) bekezdés

3. cikk (2) bekezdés

—

3. cikk (3) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés, második és harmadik mondat

3. cikk (4) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés, negyedik mondat

—

—

3. cikk (5) bekezdés

—

3. cikk (6) bekezdés

2. cikk (3) bekezdés

—

2. cikk (4) bekezdés

—

2. cikk (5) bekezdés

—

2. cikk (6) bekezdés

—

2. cikk (7) bekezdés

27. cikk

3. cikk (1) bekezdés

—

3. cikk (2) bekezdés, első mondat

1. cikk (1) bekezdés második albekezdés

3. cikk (2) bekezdés, második mondat

—

3. cikk (2) bekezdés, harmadik mondat

3. cikk (3) bekezdés

3. cikk (4) bekezdés

—

4. cikk (1) bekezdés

4. cikk (2) bekezdés

—

4. cikk (3) bekezdés

4. cikk (4) bekezdés

—

4. cikk (5) bekezdés

—

4. cikk (7) bekezdés

3. cikk (2) bekezdés

4. cikk (8) bekezdés

5. cikk (4) bekezdés

—

23. cikk

—

24. cikk

—

26. cikk

2. cikk (7) bekezdés

27. cikk

—

28. cikk

—

29. cikk

—

30. cikk

5. cikk

31. cikk

6. cikk

32. cikk (1) bekezdés

—

32. cikk (2) bekezdés

—

33. cikk

7. cikk

34. cikk

8. cikk

35. cikk

Melléklet

—

—

I. melléklet

—

II. melléklet

—

III. melléklet

—

IV. melléklet

---

Helyesbítések

| 2019.3.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.3.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/77

---

Helyesbítés a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv módosításáról szóló, 2018. június 28-i (EU) 2018/957 európai parlamenti és tanácsi irányelvhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 173., 2018. július 9.
  )

A 22. oldalon, az 1. cikkben, a 2. pont c) alpontja második albekezdése második mondatának

szövege:

„A munkáltatónak – az (1) bekezdés első albekezdése h) pontjának sérelme nélkül – a munkaviszonyra alkalmazandó nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban kell megtérítenie a munkavállaló ilyen kiadásait.”,

helyesen:

„A munkáltatónak – az (1) bekezdés első albekezdése i) pontjának sérelme nélkül – a munkaviszonyra alkalmazandó nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban kell megtérítenie a munkavállaló ilyen kiadásait.”.

---