# Den Europæiske Unions C 162/2019

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 162 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 62. årgang10. maj 2019 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 162

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

62. årgang10. maj 2019

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| 2019/C 162/?? | EUROPA-PARLAMENTET SESSIONEN 2017-2018 Mødeperioden den 12. marts 2018Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 377 af 18.10.2018 . VEDTAGNE TEKSTER SESSIONEN 2018-2019 Mødeperioden fra den 13. til den 15. marts 2018Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 377 af 18.10.2018 . VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

2019/C 162/??

EUROPA-PARLAMENTET SESSIONEN 2017-2018 Mødeperioden den 12. marts 2018Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 377 af 18.10.2018 . VEDTAGNE TEKSTER SESSIONEN 2018-2019 Mødeperioden fra den 13. til den 15. marts 2018Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 377 af 18.10.2018 . VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 377 af 18.10.2018 .

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 377 af 18.10.2018 .

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| 2019/C 162/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2018 om en europæisk strategi for samarbejdende intelligente transportsystemer (2017/2067(INI)) | 2 |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| 2019/C 162/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2018 om ligestilling i EU's handelsaftaler (2017/2015(INI)) | 9 |
| 2019/C 162/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2018 om mindre udviklede regioner i EU (2017/2208(INI)) | 24 |
| 2019/C 162/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2018 om rollen for EU's regioner og byer i gennemførelsen af Parisaftalen om klimaændringer, der blev indgået på COP 21 (2017/2006(INI)) | 31 |
| 2019/C 162/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2018 om rammerne for de fremtidige forbindelser mellem EU og Det Forenede Kongerige (2018/2573(RSP)) | 40 |
| 2019/C 162/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2018 om den næste FFR: forberedelse af Parlamentets holdning til den flerårige finansielle ramme efter 2020 (2017/2052(INI)) | 51 |
| 2019/C 162/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2018 om reform af ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (2017/2053(INI)) | 71 |
| 2019/C 162/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2018 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: Den årlige vækstundersøgelse 2018 (2017/2226(INI)) | 80 |
| 2019/C 162/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2018 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: Beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse 2018 (2017/2260(INI)) | 87 |
| 2019/C 162/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. marts 2018 om situationen i Maldiverne (2018/2630(RSP)) | 102 |
| 2019/C 162/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. marts 2018 om anholdelsen af menneskerettighedsforkæmpere i Sudan, navnlig sagen vedrørende Sakharovprismodtageren Salih Mahmoud Osman (2018/2631(RSP)) | 107 |
| 2019/C 162/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. marts 2018 om medlidenhedsdrab i Uganda (2018/2632(RSP)) | 112 |
| 2019/C 162/13 | Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 om udkast til Rådets afgørelse om opsigelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Unionen Comorerne (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE) – 2017/2266(INI)) | 116 |
| 2019/C 162/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. marts 2018 om situationen i Syrien (2018/2626(RSP)) | 119 |
| 2019/C 162/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. marts 2018 om USA's foranstaltninger over for EU's landbrugsstøtte inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik (vedrørende spanske oliven) (2018/2566(RSP)) | 125 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

2019/C 162/01

Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2018 om en europæisk strategi for samarbejdende intelligente transportsystemer (2017/2067(INI))

2

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

2019/C 162/02

Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2018 om ligestilling i EU's handelsaftaler (2017/2015(INI))

9

2019/C 162/03

Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2018 om mindre udviklede regioner i EU (2017/2208(INI))

24

2019/C 162/04

Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2018 om rollen for EU's regioner og byer i gennemførelsen af Parisaftalen om klimaændringer, der blev indgået på COP 21 (2017/2006(INI))

31

2019/C 162/05

Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2018 om rammerne for de fremtidige forbindelser mellem EU og Det Forenede Kongerige (2018/2573(RSP))

40

2019/C 162/06

Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2018 om den næste FFR: forberedelse af Parlamentets holdning til den flerårige finansielle ramme efter 2020 (2017/2052(INI))

51

2019/C 162/07

Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2018 om reform af ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (2017/2053(INI))

71

2019/C 162/08

Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2018 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: Den årlige vækstundersøgelse 2018 (2017/2226(INI))

80

2019/C 162/09

Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2018 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: Beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse 2018 (2017/2260(INI))

87

2019/C 162/10

Europa-Parlamentets beslutning af 15. marts 2018 om situationen i Maldiverne (2018/2630(RSP))

102

2019/C 162/11

Europa-Parlamentets beslutning af 15. marts 2018 om anholdelsen af menneskerettighedsforkæmpere i Sudan, navnlig sagen vedrørende Sakharovprismodtageren Salih Mahmoud Osman (2018/2631(RSP))

107

2019/C 162/12

Europa-Parlamentets beslutning af 15. marts 2018 om medlidenhedsdrab i Uganda (2018/2632(RSP))

112

2019/C 162/13

Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 om udkast til Rådets afgørelse om opsigelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Unionen Comorerne (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE) – 2017/2266(INI))

116

2019/C 162/14

Europa-Parlamentets beslutning af 15. marts 2018 om situationen i Syrien (2018/2626(RSP))

119

2019/C 162/15

Europa-Parlamentets beslutning af 15. marts 2018 om USA's foranstaltninger over for EU's landbrugsstøtte inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik (vedrørende spanske oliven) (2018/2566(RSP))

125

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| 2019/C 162/16 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. marts 2018 om udkast til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2003/76/EF om fastsættelse af de nødvendige bestemmelser til gennemførelse af den protokol, der er knyttet til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden (14532/2017 – C8-0444/2017 – 2017/0213(APP)) | 127 |
| 2019/C 162/17 | Résolution législative du Parlement européen du 13 mars 2018 sur le projet de décision du Conseil relative à la conclusion, au nom de l’Union européenne, de l’accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande (07712/2016 – C8-0237/2017 – 2016/0006(NLE)) | 128 |
| 2019/C 162/18 | P8_TA(2018)0064Grænseoverskridende pakkeleveringstjenester ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om grænseoverskridende pakkeleveringstjenester (COM(2016)0285 – C8-0195/2016 – 2016/0149(COD)) | 129 |
| P8_TC1-COD(2016)0149Europa-Parlamentetsholdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13.marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa Parlamentetsog Rådets forordning (EU) 2018/... om grænseoverskridende pakkeleveringstjenester | 130 |
| 2019/C 162/19 | P8_TA(2018)0065Grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for førere af visse køretøjer og kørekort ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/59/EF om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for førere af visse køretøjer, der benyttes til godstransport eller personbefordring ad vej, og direktiv 2006/126/EF om kørekort (COM(2017)0047 – C8-0025/2017 – 2017/0015(COD)) | 131 |
| P8_TC1-COD(2017)0015Europa-Parlamentetsholdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13.marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentetsog Rådets direktiv (EU) 2018/... om ændring af direktiv 2003/59/EFom grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav forførere af visse køretøjer, der benyttes til godstransport ellerpersonbefordring ad vej, og direktiv 2006/126/EFom kørekort | 132 |
| 2019/C 162/20 | P8_TA(2018)0070Statistik over jernbanetransport ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistik over jernbanetransport (omarbejdning) (COM(2017)0353 – C8-0223/2017 – 2017/0146(COD)) | 133 |
| P8_TC1-COD(2017)0146Europa-Parlamentetsholdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14.marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentetsog Rådets forordning (EU) /... om statistik over jernbanetransport(omarbejdning) | 134 |
| 2019/C 162/21 | Europa-Parlamentets afgørelse af 14. marts 2018 om Rådets henstilling om udnævnelse af næstformanden for Den Europæiske Centralbank (N8-0053/2018 – C8-0040/2018 – 2018/0804(NLE)) | 135 |
| 2019/C 162/22 | P8_TA(2018)0072Foranstaltninger til bekæmpelse af Newcastle disease ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/66/EØF om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af Newcastle disease (COM(2017)0742 – C8-0431/2017 – 2017/0329(COD)) | 136 |
| P8_TC1-COD(2017)0329Europa-Parlamentetsholdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14.marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentetsog Rådets direktiv (EU) 2018/... om ændring af Rådets direktiv 92/66/EØFom fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse afNewcastle disease | 137 |
| 2019/C 162/23 | P8_TA(2018)0073Yderligere makrofinansiel bistand til Georgien ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Georgien (COM(2017)0559 – C8-0335/2017 – 2017/0242(COD)) | 138 |
| P8_TC1-COD(2017)0242Europa-Parlamentetsholdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14.marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentetsog Rådets afgørelse (EU) 2018/... om yderligere makrofinansiel bistandtil Georgien | 139 |
| 2019/C 162/24 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning fra Tyskland – EGF/2017/008 DE/Goodyear) (COM(2018)0061 – C8-0031/2018 – 2018/2025(BUD)) | 140 |
| 2019/C 162/25 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 om udkast til Rådets afgørelse om opsigelse af fiskeripartneraftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Unionen Comorerne (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE)) | 143 |
| 2019/C 162/26 | P8_TA(2018)0084Europass: ramme for færdigheder og kvalifikationer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en fælles ramme for bedre tjenester vedrørende færdigheder og kvalifikationer (Europass) og om ophævelse af beslutning nr. 2241/2004/EF (COM(2016)0625 – C8-0404/2016 – 2016/0304(COD)) | 144 |
| P8_TC1-COD(2016)0304Europa-Parlamentetsholdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15.marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentetsog Rådets afgørelse (EU) 2018/... om en fælles ramme for bedre tjenestervedrørende færdigheder og kvalifikationer (Europass)og om ophævelse af beslutning nr. 2241/2004/EF | 145 |
| 2019/C 162/27 | P8_TA(2018)0085Programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1295/2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) (COM(2017)0385 – C8-0236/2017 – 2017/0163(COD)) | 146 |
| P8_TC1-COD(2017)0163Europa-Parlamentets holdningfastlagt ved førstebehandlingen den 15. marts2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets ogRådets forordning (EU) 2018/... om ændring af forordning (EU) nr.1295/2013 om oprettelse af programmet Et KreativtEuropa (2014-2020) | 147 |
| 2019/C 162/28 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 15. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 726/2004 for så vidt angår Det Europæiske Lægemiddelagenturs hjemsted (COM(2017)0735 – C8–0421/2017 – 2017/0328(COD)) 11 | 148 |
| 2019/C 162/29 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 om forslag til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (COM(2016)0683 – C8-0471/2016 – 2016/0336(CNS)) | 152 |
| 2019/C 162/30 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 om forslag til Rådets direktiv om et fælles selskabsskattegrundlag (COM(2016)0685 – C8-0472/2016 – 2016/0337(CNS)) | 182 |
| 2019/C 162/31 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. marts 2018 om de generelle retningslinjer for udarbejdelse af budgettet for 2019, Sektion III – Kommissionen (2017/2286(BUD)) | 217 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

2019/C 162/16

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. marts 2018 om udkast til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2003/76/EF om fastsættelse af de nødvendige bestemmelser til gennemførelse af den protokol, der er knyttet til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden (14532/2017 – C8-0444/2017 – 2017/0213(APP))

127

2019/C 162/17

Résolution législative du Parlement européen du 13 mars 2018 sur le projet de décision du Conseil relative à la conclusion, au nom de l’Union européenne, de l’accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande (07712/2016 – C8-0237/2017 – 2016/0006(NLE))

128

2019/C 162/18

P8_TA(2018)0064Grænseoverskridende pakkeleveringstjenester ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om grænseoverskridende pakkeleveringstjenester (COM(2016)0285 – C8-0195/2016 – 2016/0149(COD))

129

P8_TC1-COD(2016)0149Europa-Parlamentetsholdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13.marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa Parlamentetsog Rådets forordning (EU) 2018/... om grænseoverskridende pakkeleveringstjenester

130

2019/C 162/19

P8_TA(2018)0065Grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for førere af visse køretøjer og kørekort ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/59/EF om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for førere af visse køretøjer, der benyttes til godstransport eller personbefordring ad vej, og direktiv 2006/126/EF om kørekort (COM(2017)0047 – C8-0025/2017 – 2017/0015(COD))

131

P8_TC1-COD(2017)0015Europa-Parlamentetsholdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13.marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentetsog Rådets direktiv (EU) 2018/... om ændring af direktiv 2003/59/EFom grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav forførere af visse køretøjer, der benyttes til godstransport ellerpersonbefordring ad vej, og direktiv 2006/126/EFom kørekort

132

2019/C 162/20

P8_TA(2018)0070Statistik over jernbanetransport ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistik over jernbanetransport (omarbejdning) (COM(2017)0353 – C8-0223/2017 – 2017/0146(COD))

133

P8_TC1-COD(2017)0146Europa-Parlamentetsholdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14.marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentetsog Rådets forordning (EU) /... om statistik over jernbanetransport(omarbejdning)

134

2019/C 162/21

Europa-Parlamentets afgørelse af 14. marts 2018 om Rådets henstilling om udnævnelse af næstformanden for Den Europæiske Centralbank (N8-0053/2018 – C8-0040/2018 – 2018/0804(NLE))

135

2019/C 162/22

P8_TA(2018)0072Foranstaltninger til bekæmpelse af Newcastle disease ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/66/EØF om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af Newcastle disease (COM(2017)0742 – C8-0431/2017 – 2017/0329(COD))

136

P8_TC1-COD(2017)0329Europa-Parlamentetsholdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14.marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentetsog Rådets direktiv (EU) 2018/... om ændring af Rådets direktiv 92/66/EØFom fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse afNewcastle disease

137

2019/C 162/23

P8_TA(2018)0073Yderligere makrofinansiel bistand til Georgien ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Georgien (COM(2017)0559 – C8-0335/2017 – 2017/0242(COD))

138

P8_TC1-COD(2017)0242Europa-Parlamentetsholdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14.marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentetsog Rådets afgørelse (EU) 2018/... om yderligere makrofinansiel bistandtil Georgien

139

2019/C 162/24

Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning fra Tyskland – EGF/2017/008 DE/Goodyear) (COM(2018)0061 – C8-0031/2018 – 2018/2025(BUD))

140

2019/C 162/25

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 om udkast til Rådets afgørelse om opsigelse af fiskeripartneraftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Unionen Comorerne (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE))

143

2019/C 162/26

P8_TA(2018)0084Europass: ramme for færdigheder og kvalifikationer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en fælles ramme for bedre tjenester vedrørende færdigheder og kvalifikationer (Europass) og om ophævelse af beslutning nr. 2241/2004/EF (COM(2016)0625 – C8-0404/2016 – 2016/0304(COD))

144

P8_TC1-COD(2016)0304Europa-Parlamentetsholdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15.marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentetsog Rådets afgørelse (EU) 2018/... om en fælles ramme for bedre tjenestervedrørende færdigheder og kvalifikationer (Europass)og om ophævelse af beslutning nr. 2241/2004/EF

145

2019/C 162/27

P8_TA(2018)0085Programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1295/2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) (COM(2017)0385 – C8-0236/2017 – 2017/0163(COD))

146

P8_TC1-COD(2017)0163Europa-Parlamentets holdningfastlagt ved førstebehandlingen den 15. marts2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets ogRådets forordning (EU) 2018/... om ændring af forordning (EU) nr.1295/2013 om oprettelse af programmet Et KreativtEuropa (2014-2020)

147

2019/C 162/28

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 15. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 726/2004 for så vidt angår Det Europæiske Lægemiddelagenturs hjemsted (COM(2017)0735 – C8–0421/2017 – 2017/0328(COD)) 11

11

148

2019/C 162/29

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 om forslag til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (COM(2016)0683 – C8-0471/2016 – 2016/0336(CNS))

152

2019/C 162/30

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 om forslag til Rådets direktiv om et fælles selskabsskattegrundlag (COM(2016)0685 – C8-0472/2016 – 2016/0337(CNS))

182

2019/C 162/31

Europa-Parlamentets beslutning af 15. marts 2018 om de generelle retningslinjer for udarbejdelse af budgettet for 2019, Sektion III – Kommissionen (2017/2286(BUD))

217

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

10.5.2019

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2017-2018

Mødeperioden den 12. marts 2018

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 377 af 18.10.2018.

VEDTAGNE TEKSTER

SESSIONEN 2018-2019

Mødeperioden fra den 13. til den 15. marts 2018

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 377 af 18.10.2018.

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/2

---

P8_TA(2018)0063

En europæisk strategi for samarbejdende intelligente transportsystemer

Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2018 om en europæisk strategi for samarbejdende intelligente transportsystemer (2017/2067(INI))

(2019/C 162/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. november 2016 med titlen "En europæisk strategi for samarbejdende intelligente transportsystemer – en milepæl hen imod samarbejdende, opkoblet og automatiseret mobilitet"(COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. november 2016 med titlen "En europæisk strategi for samarbejdende intelligente transportsystemer – en milepæl hen imod samarbejdende, opkoblet og automatiseret mobilitet"(COM(2016)0766),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/40/EU af 7. juli 2010 om rammerne for indførelse af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportformer (1) og udvidelsen af tidsrammen for mandatet for vedtagelse af delegerede retsakter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/40/EU af 7. juli 2010 om rammerne for indførelse af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportformer (1) og udvidelsen af tidsrammen for mandatet for vedtagelse af delegerede retsakter,

| — | der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse af 11. oktober 2017 om samarbejdende intelligente transportsystemer (CDR 2552/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse af 11. oktober 2017 om samarbejdende intelligente transportsystemer (CDR 2552/2017),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 31. maj 2017 om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen "En europæisk strategi for samarbejdende intelligente transportsystemer – en milepæl hen imod samarbejdende, opkoblet og automatiseret mobilitet" (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 31. maj 2017 om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen "En europæisk strategi for samarbejdende intelligente transportsystemer – en milepæl hen imod samarbejdende, opkoblet og automatiseret mobilitet" (2),

| — | der henviser til rapporterne fra platformen for indførelse af samarbejdende intelligente transportsystemer (C-ITS), navnlig om certifikat- og sikkerhedspolitikken i forbindelse med C-ITS, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra platformen for indførelse af samarbejdende intelligente transportsystemer (C-ITS), navnlig om certifikat- og sikkerhedspolitikken i forbindelse med C-ITS,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. november 2017 om redning af liv: forbedret sikkerhed i biler i EU (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. november 2017 om redning af liv: forbedret sikkerhed i biler i EU (3),

| — | der henviser til Amsterdamerklæringen af 14. april 2016 om samarbejde om opkoblede og automatiske køretøjer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Amsterdamerklæringen af 14. april 2016 om samarbejde om opkoblede og automatiske køretøjer,

| — | der henviser til sin beslutning af 1. juni 2017 om internetkonnektivitet med henblik på vækst, konkurrencedygtighed og samhørighed: et europæisk gigabitsamfund og 5G (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2017 om internetkonnektivitet med henblik på vækst, konkurrencedygtighed og samhørighed: et europæisk gigabitsamfund og 5G (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0036/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0036/2018),

| A. | der henviser til, at den europæiske strategi for samarbejdende intelligente transportsystemer (i det følgende benævnt "strategien") er tæt knyttet til Kommissionens politiske prioriteter, navnlig dens dagsorden for beskæftigelse, vækst og investeringer, skabelsen af et fælles europæisk transportområde, det digitale indre marked, klimabeskyttelse og strategien for energiunionen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den europæiske strategi for samarbejdende intelligente transportsystemer (i det følgende benævnt "strategien") er tæt knyttet til Kommissionens politiske prioriteter, navnlig dens dagsorden for beskæftigelse, vækst og investeringer, skabelsen af et fælles europæisk transportområde, det digitale indre marked, klimabeskyttelse og strategien for energiunionen;

| B. | der henviser til, at medlemsstaternes myndigheder og industrien er nødt til at reagere på det presserende behov for at gøre transport mere sikker, renere, mere effektiv, bæredygtig, multimodal og tilgængelig for alle trafikanter, herunder de mest sårbare personer og personer med nedsat mobilitet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at medlemsstaternes myndigheder og industrien er nødt til at reagere på det presserende behov for at gøre transport mere sikker, renere, mere effektiv, bæredygtig, multimodal og tilgængelig for alle trafikanter, herunder de mest sårbare personer og personer med nedsat mobilitet;

| C. | der henviser til, at den positive tendens inden for færdselssikkerhed, som EU har oplevet i det seneste årti, er aftaget, og til, at 92 % af alle trafikulykker skyldes menneskelige fejl, og til, at anvendelsen af C-ITS-teknologier er vigtig for at sikre en effektiv funktion af visse førerstøttesystemer; der henviser til, at vejtransport stadig tegner sig for hovedparten af arealanvendelsen i byer, de fleste ulykker og størstedelen af de transportrelaterede emissioner i form af støj, drivhusgasser og luftforurening; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den positive tendens inden for færdselssikkerhed, som EU har oplevet i det seneste årti, er aftaget, og til, at 92 % af alle trafikulykker skyldes menneskelige fejl, og til, at anvendelsen af C-ITS-teknologier er vigtig for at sikre en effektiv funktion af visse førerstøttesystemer; der henviser til, at vejtransport stadig tegner sig for hovedparten af arealanvendelsen i byer, de fleste ulykker og størstedelen af de transportrelaterede emissioner i form af støj, drivhusgasser og luftforurening;

| D. | der henviser til, at samarbejdende intelligente transportsystemer vil gøre det muligt for trafikanterne og trafiklederne at dele og anvende oplysninger og samordne deres handlinger mere effektivt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at samarbejdende intelligente transportsystemer vil gøre det muligt for trafikanterne og trafiklederne at dele og anvende oplysninger og samordne deres handlinger mere effektivt;

| E. | der henviser til, at cybersikkerheden i samarbejdende intelligente transportsystemer er afgørende for deres gennemførelse, og at fragmenterede sikkerhedsløsninger vil bringe interoperabiliteten og sikkerheden for slutbrugerne i fare, og at der derfor er et klart behov for handling på EU-plan; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at cybersikkerheden i samarbejdende intelligente transportsystemer er afgørende for deres gennemførelse, og at fragmenterede sikkerhedsløsninger vil bringe interoperabiliteten og sikkerheden for slutbrugerne i fare, og at der derfor er et klart behov for handling på EU-plan;

| F. | der henviser til, at ansvarlighed og gennemsigtighed i algoritmerne indebærer, at der gennemføres tekniske og operationelle foranstaltninger, der sikrer gennemsigtighed og ikkeforskelsbehandling i automatisk beslutningstagning og i processen for beregning af sandsynligheden for den enkeltes adfærd; der henviser til, at gennemsigtigheden bør give enkeltpersoner relevante oplysninger om den anvendte logik, processens betydning og dens konsekvenser; der henviser til, at dette bør omfatte oplysninger om de data, der anvendes til oplæring i analyser, og gøre det muligt for enkeltpersoner at forstå og overvåge de beslutninger, der berører dem; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ansvarlighed og gennemsigtighed i algoritmerne indebærer, at der gennemføres tekniske og operationelle foranstaltninger, der sikrer gennemsigtighed og ikkeforskelsbehandling i automatisk beslutningstagning og i processen for beregning af sandsynligheden for den enkeltes adfærd; der henviser til, at gennemsigtigheden bør give enkeltpersoner relevante oplysninger om den anvendte logik, processens betydning og dens konsekvenser; der henviser til, at dette bør omfatte oplysninger om de data, der anvendes til oplæring i analyser, og gøre det muligt for enkeltpersoner at forstå og overvåge de beslutninger, der berører dem;

| G. | der henviser til, at EU bør fremme og yderligere udvikle digitale teknologier ikke kun for at mindske antallet af menneskelige fejl og andre svagheder, men også for at mindske omkostningerne til og optimere brugen af infrastrukturen ved at afhjælpe trafiktrængsel og således reducere CO2-emissionerne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU bør fremme og yderligere udvikle digitale teknologier ikke kun for at mindske antallet af menneskelige fejl og andre svagheder, men også for at mindske omkostningerne til og optimere brugen af infrastrukturen ved at afhjælpe trafiktrængsel og således reducere CO2-emissionerne;

| H. | der henviser til, at dette samarbejdende element takket være digital og mobil konnektivitet vil bidrage markant til at forbedre færdselssikkerhed, transporteffektivitet, bæredygtighed og multimodalitet, der henviser til, at det samtidig vil skabe et enormt økonomisk potentiale og reducere antallet af trafikulykker og energiforbruget; der henviser til, at samarbejdende intelligente trafiksystemer danner grundlag for udviklingen af selvkørende biler og autonome førersystemer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at dette samarbejdende element takket være digital og mobil konnektivitet vil bidrage markant til at forbedre færdselssikkerhed, transporteffektivitet, bæredygtighed og multimodalitet, der henviser til, at det samtidig vil skabe et enormt økonomisk potentiale og reducere antallet af trafikulykker og energiforbruget; der henviser til, at samarbejdende intelligente trafiksystemer danner grundlag for udviklingen af selvkørende biler og autonome førersystemer;

| I. | der henviser til, at opkoblede og automatiserede køretøjer udgør en vigtig digital udvikling i sektoren, og til det høje niveau af teknologisk kapacitet i forbindelse med samordning af alle de nye teknologier, som bruges i sektoren, såsom de europæiske satellitbaserede navigationssystemer Egnos og Galileo; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at opkoblede og automatiserede køretøjer udgør en vigtig digital udvikling i sektoren, og til det høje niveau af teknologisk kapacitet i forbindelse med samordning af alle de nye teknologier, som bruges i sektoren, såsom de europæiske satellitbaserede navigationssystemer Egnos og Galileo;

| J. | der henviser til, at EU er forpligtet til at overholde Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 7 og 8 om retten til privatlivets fred og beskyttelse af personoplysninger; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU er forpligtet til at overholde Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 7 og 8 om retten til privatlivets fred og beskyttelse af personoplysninger;

| K. | der henviser til, at flere lande rundt omkring i verden (f.eks. USA, Australien, Japan, Korea og Kina) snart vil kunne indføre nye digitale teknologier, og til, at C-ITS-køretøjer og -tjenester allerede er tilgængelige på markedet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at flere lande rundt omkring i verden (f.eks. USA, Australien, Japan, Korea og Kina) snart vil kunne indføre nye digitale teknologier, og til, at C-ITS-køretøjer og -tjenester allerede er tilgængelige på markedet;

Generelle rammer

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om en europæisk strategi for samarbejdende intelligente transportsystemer og det intensive arbejde, der er blevet gennemført i samarbejde med eksperter fra både den offentlige og den private sektor, og som har lagt grunden til den fælles meddelelse; støtter dens resultater og opfordrer derfor til, at der straks indføres interoperable C-ITS-tjenester i hele Europa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fremhæver behovet for en klar retlig ramme, der understøttet indførelsen af samarbejdende intelligente transportsystemer, og ser frem til en fremtidig delegeret retsakt i henhold til direktivet om intelligente transportsystemer (direktiv 2010/40/EU) med henblik på at garantere kontinuitet i tjenesterne, sikre interoperabilitet og støtte bagudkompatibilitet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | noterer sig potentialet i samarbejdende intelligente transportsystemer med hensyn til at forbedre brændstofeffektiviteten, mindske omkostningerne til individuel transport og begrænse den negative indvirkning på miljøet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fremhæver potentialet i digitale teknologier og de hertil knyttede forretningsmodeller på vejtransportområdet og erkender, at strategien er en vigtig milepæl hen imod udviklingen af samarbejdende intelligente transportsystemer og i sidste ende fuldt ud opkoblet og automatiseret mobilitet; bemærker, at samarbejdende, opkoblede og automatiserede køretøjer kan fremme den europæiske industris konkurrenceevne, gøre transporten gnidningsløs og mere sikker, reducere trængsel, energiforbrug og emissioner og forbedre forbindelserne mellem forskellige transportformer; påpeger, at der i denne henseende skal stilles krav til infrastrukturen for at sikre, at de pågældende systemer kan fungere sikkert og effektivt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at EU-virksomheder bør drage fordel af deres fordelagtige position på den globale scene i forbindelse med udviklingen og anvendelsen af C-ITS-teknologier; understreger det presserende behov for at etablere en ambitiøs EU-strategi, der samordner den nationale og regionale indsats, undgår fragmentering, fremskynder indførelsen af C-ITS-teknologier, som har vist sig at have sikkerhedsmæssige fordele, og intensiverer samarbejdet mellem forskellige sektorer såsom transport-, energi- og telekommunikationssektoren; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremlægge en konkret tidsplan med klare mål for, hvad EU skal opnå mellem 2019 og 2029, at prioritere indførelsen inden 2019 af de C-ITS-tjenester, der har den højest mulige sikkerhed, som fastlagt i listen over tjenester udarbejdet af C-ITS-platformen i dens rapport om fase II, samt at sikre, at disse tjenester bliver tilgængelige i alle nye køretøjer i hele Europa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fremhæver behovet for at indføre en sammenhængende ramme for sociale, miljømæssige og sikkerhedsmæssige bestemmelser med henblik på at håndhæve arbejdstagernes og forbrugernes rettigheder og garantere fair konkurrence i sektoren; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over resultaterne af C-ITS-platformens fase II og understreger betydningen af disse resultater (5); |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at selv om meddelelsen udgør en vigtig milepæl hen imod en EU-strategi for samarbejdende, opkoblede og automatiserede køretøjer, bør samarbejdende intelligente transportsystemer ikke forveksles med disse forskellige begreber; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer indtrængende til at sikre, at udviklingen og indførelsen af opkoblede og automatiserede køretøjer og samarbejdende intelligente transportsystemer fuldt ud vil opfylde og fremme målet om dekarbonisering af transportsystemet og nulvisionen for færdselssikkerhed; |
| --- | --- |

9.

| 10. | minder om, at samarbejdende intelligente transportsystemer er systemer, der muliggør, at forskellige enheder i de intelligente transportsystemer (køretøjer, udstyr placeret ved vejkanten, trafikkontrolcentre og nomadeenheder) kommunikerer og udveksler oplysninger ved hjælp af en standardiseret kommunikationsstruktur, hvorfor det er afgørende at sikre de enkelte systemers interoperabilitet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | minder om, at opkoblede køretøjer er køretøjer, der benytter C-ITS-teknologier, som gør det muligt for alle vejkøretøjer at kommunikere med andre køretøjer, med trafiksignaler og med fast infrastruktur ved vejsiden og horisontal infrastruktur – som skal forbedres og tilpasses, men som også kan tilbyde innovative opladningssystemer under kørslen og kommunikere sikkert med køretøjer – og med andre trafikanter; minder om, at 92 % af alle trafikulykker skyldes menneskelige fejl, og at anvendelsen af C-ITS-teknologier er vigtig for at sikre en effektiv funktion af visse førerstøttesystemer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om, at automatiserede køretøjer er køretøjer, som kan køre og manøvrere selvstændigt under reelle trafikforhold, og hvor en eller flere af de primære kørselsbetjeningsanordninger (styreapparat, acceleration, bremsning) er automatiseret i en længere periode; |
| --- | --- |

12.

| 13. | fremhæver, at det er nødvendigt at indbygge sikkerhedssystemer i overgangsfasen, hvor der er sameksistens mellem et stigende antal opkoblede og automatiserede køretøjer og traditionelle ikke-opkoblede køretøjer, så færdselssikkerheden ikke bringes i fare; påpeger, at visse førerstøttesystemer bør udvikles yderligere, og at monteringen af disse bør gøres obligatorisk; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen til at overveje en metode til at håndtere sameksistens på vejene af samarbejdende, opkoblede og automatiserede køretøjer på den ene side og ikke-opkoblede køretøjer og førere på den anden side, idet der tages hensyn til bilparkens alder og den resterende procentdel af personer, som ikke er opkoblet, hvilket vil medføre, at mange køretøjer ikke bliver integreret i systemet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | beklager manglen på klar tidsramme for de anbefalede dag 1,5-tjenester og efterfølgende tjenester samt manglen på en fuldstændig konsekvensanalyse og præcise oplysninger om initiativerne til indførelse og udvikling af C-ITS-tjenester og den mulige udbygning af disse tjenester; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Kommissionen til at prioritere C-ITS-tjenester ved at garantere den højest mulige sikkerhed og udarbejde de nødvendige definitioner og krav og omgående opdatere den europæiske principerklæring om brugergrænseflader for informations- og kommunikationssystemer i køretøjer, da samspillet mellem den menneskelige fører og maskinen er vigtig (6); |
| --- | --- |

16.

| 17. | gentager den centrale rolle, som opkoblede og automatiserede køretøjer, C-ITS-teknologier og nye teknologier spiller med hensyn til at opfylde klimamålene, samt behovet for at sikre, at udviklingen og udbredelsen heraf vil være i fuld overensstemmelse med og støtte målet om dekarbonisering af transportsystemet; glæder sig over anvendelsen af C-ITS som et middel til at forbedre transporteffektiviteten, reducere brændstofforbruget og vejtransportens indvirkning på miljøet (f.eks. i form af CO2-emissioner) samt optimere brugen af infrastrukturen i byerne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger potentialet i innovative teknologier som automatiseret kørsel og konvojkørsel ("platooning") inden for vejgodstransport, som muliggør bedre udnyttelse af slipstrøm og derved reducerer brændstofforbruget og emissionerne; opfordrer til at yde øget støtte til forskning og udvikling på dette område, navnlig hvad angår den nødvendige digitale infrastruktur; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger behovet for at give trafikanterne flere valgmuligheder, mere brugervenlige, prismæssigt overkommelige og kundetilpassede produkter og flere oplysninger; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at lette udvekslingen af bedste praksis, som bl.a. tager sigte på at opnå økonomisk effektivitet; opfordrer indtrængende alle medlemsstater til at tilslutte sig C-Roads-platformen, da den er tiltænkt en vigtig koordinerende rolle i gennemførelsen af strategien, forudsat at den overholder den teknologiske neutralitet, der er nødvendig for at fremme innovationer; understreger nødvendigheden af at sikre, at avancerede digitale værktøjer indføres så bredt og koordineret som muligt i medlemsstaterne, og at disse også omfatter offentlig transport; tilskynder bilfabrikanterne til at påbegynde indførelsen af samarbejdende intelligente transportsystemer for at gennemføre strategien; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde statistikker, som supplerer de eksisterende, for bedre at kunne evaluere digitaliseringsfremskridtene inden for forskellige områder af vejsektoren; fremhæver betydningen af yderligere investeringer i forskning inden for sensorsystemer og understreger, at der under udviklingen af samarbejdende intelligente transportsystemer skal lægges særlig vægt på bykørsel, der adskiller sig markant fra kørsel uden for byerne; bemærker, at bykørsel navnlig indebærer større interaktion med motorcyklister, cyklister, fodgængere og andre bløde trafikanter, herunder personer med handicap; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gøre deres yderste for at sikre, at faglige og videregående uddannelsesforløb møder de vidensbehov, der efterspørges af den industri, som skal udvikle strategien for intelligente transportsystemer; opfordrer til udarbejdelse af fremadrettede analyser af de nye karrieremuligheder og arbejdspladser, der opstår i forbindelse med dette nye mobilitetsparadigme, og til udveksling af bedste praksis i udviklingen af samarbejdsmodeller mellem erhvervslivet og uddannelsessystemerne, der tager sigte på at skabe integrerede uddannelses-, innovations- og produktionsområder; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mener, at C-ITS-tjenester bør integreres i rumstrategien for Europa, eftersom indførelsen af C-ITS vil blive baseret på geolokaliseringsteknologier som f.eks. satellitbaseret positionsbestemmelse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | påpeger, at medlemsstaterne bør tage hensyn til, at C-ITS-tjenester skal indføres inden for en bredere sammenhæng, hvor mobilitet betragtes som en tjeneste, og der sikres integration med andre transportformer, navnlig for at undgå eventuelle boomerangeffekter som f.eks. en stigning i vejtransporten i forhold til andre transportformer; |
| --- | --- |

23.

Beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse

| 24. | henleder opmærksomheden på vigtigheden af at anvende EU-lovgivningen om databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred på C-ITS-data og data fra opkoblede økosystemer, og derfor bør det prioriteres, at disse data udelukkende anvendes til C-ITS-formål og ikke lagres eller anvendes til andre formål; understreger, at intelligente køretøjer fuldt ud bør efterleve den generelle forordning om databeskyttelse og de hertil knyttede regler, og at C-ITS-tjenesteudbydere skal sikre lettilgængelige oplysninger og tydelige vilkår og betingelser for førerne, som sætter dem i stand til frit at give informeret samtykke i overensstemmelse med bestemmelserne og begrænsningerne i den generelle forordning om databeskyttelse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger nødvendigheden af en langt højere grad af gennemsigtighed og ansvarlighed i algoritmer i forbindelse med virksomheders databehandling og -analyse; minder om, at den generelle forordning om databeskyttelse allerede indeholder en bestemmelse om retten til at blive informeret om den logik, der ligger bag databehandlingen; understreger endvidere nødvendigheden af at forhindre "kørselsstop", hvilket vil betyde, at brugerne ikke kan køre i deres egne intelligente biler, hvis de nægter at give samtykke; opfordrer til, at en "offlinetilstand"bliver gjort tilgængelig i intelligente biler, hvilket vil gøre det muligt for brugerne at slå overførsel af persondata til andre enheder fra, uden at det hindrer dem i at køre bilen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | henleder opmærksomheden på, at der skal tages hensyn til databeskyttelse og fortrolighed under hele databehandlingen; understreger, at gennemførelsen af princippet om "indbygget beskyttelse af privatlivets fred og indbygget databeskyttelse"bør være udgangspunktet, når der udformes applikationer og systemer til intelligente transportsystemer; minder om, at anonymiseringsteknikker kan øge brugernes tillid til de tjenester, de anvender; |
| --- | --- |

26.

Cybersikkerhed

| 27. | gør opmærksom på vigtigheden af at anvende høje standarder for cybersikkerhed for at forebygge hacking og cyberangreb i alle medlemsstater, navnlig i lyset af den kritiske karakter af sikkerheden i forbindelse med C-ITS-kommunikation; bemærker, at cybersikkerhed er en afgørende udfordring, der skal imødegås i takt med, at transportsystemet bliver mere og mere digitaliseret og opkoblet; understreger, at der er en risiko for, at automatiserede og opkoblede køretøjer og de databaser, hvor oplysningerne behandles og/eller lagres, kan blive udsat for cyberangreb, og påpeger derfor, at man gennem udviklingen af en fælles sikkerhedspolitik, herunder strenge sikkerhedsstandarder, og certifikatpolitik for indførelsen af samarbejdende intelligente transportsystemer bør forebygge alle svagheder eller risici, som kan konstateres eller formodes at være til stede på baggrund af det aktuelle udviklingsniveau; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger, at der bør anvendes lige høje og harmoniserede sikkerhedsstandarder i hele EU og i alle medlemsstater og i forbindelse med eventuelt samarbejde med tredjelande; understreger, at disse standarder dog ikke må hindre tredjepartsreparatørers adgang til indbyggede systemer, så køretøjsejerne ikke bliver afhængige af bilfabrikanterne til at foretage nødvendige eftersyn og/eller reparationer af den indbyggede software; |
| --- | --- |

28.

Kommunikationsteknologier og -frekvenser

| 29. | mener, at en teknologineutral hybrid kommunikationsstrategi, som sikrer interoperabilitet og bagudkompatibilitet, og hvor komplementære kommunikationsteknologier kombineres, er den rigtige tilgang, og at det mest lovende hybride kommunikationsmiks synes at være en kombination af trådløs kommunikation over korte afstande og mobil- og satellitteknologier, hvilket vil sikre den bedst mulige støtte til indførelsen af de grundlæggende C-ITS-tjenester; |
| --- | --- |

29.

| 30. | noterer sig forbindelsen mellem opkoblede køretøjer og de europæiske satellitbaserede navigationssystemer Egnos og Galileo; foreslår derfor, at strategier, der er rettet mod opkoblede biler, bør indgå i rumteknologi; mener, at interoperabilitet er af afgørende betydning for både sikkerheden og forbrugernes valgmuligheder, og understreger, at køretøjernes kapacitet til at kommunikere med 5G og satellitbaserede navigationssystemer skal indgå i det hybride kommunikationsmiks i fremtiden, som det fremgår af Kommissionens handlingsplan for 5G; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tilskynder bilfabrikanter og teleoperatører, der understøtter C-ITS-tjenester, til at samarbejde bl.a. med henblik på en gnidningsløs indførelse af C-ITS-kommunikationsteknologier, vejafgifter og intelligente digitale fartskrivertjenester, uden at der opstår interferens mellem disse tjenester; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte den finansielle støtte til forskning og innovation (Horisont 2020), navnlig for på længere sigt at bane vej for udviklingen af infrastruktur, der er egnet til indførelsen af samarbejdende intelligente transportsystemer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger betydningen af sensorsystemer med hensyn til at levere data om f.eks. køretøjsdynamik, færdselstæthed og luftkvalitet; opfordrer til større og bedre koordinerede investeringer i medlemsstaterne med henblik på at sikre fuld interoperabilitet mellem de sensorer, der anvendes, og deres anvendelsesmuligheder på andre områder end blot sikkerhedsområdet, f.eks. til telemåling af emissioner; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag med henblik på at sikre, at oplysninger om emissioner af forurenende stoffer, der tilvejebringes via sensorer monteret i køretøjer, indsamles og gøres tilgængelige for de kompetente myndigheder; |
| --- | --- |

34.

Fælles europæisk tilgang

| 35. | tilskynder medlemsstaterne og de lokale myndigheder, bilfabrikanterne, vejoperatørerne og ITS-industrien til at indføre samarbejdende intelligente transportsystemer inden 2019 og henstiller til Kommissionen, lokale myndigheder og medlemsstaterne at afsætte passende finansiering inden for Connecting Europe-faciliteten, de europæiske struktur- og investeringsfonde og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer med henblik på at opgradere og vedligeholde den kommende vejinfrastruktur ved at anvende en horisontal tematisk tilgang; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte den finansielle støtte til forskning og innovation (Horisont 2020) under fuld overholdelse af gennemsigtighedsprincippet, og idet der regelmæssigt leveres oplysninger om EU's medfinansiering; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tilskynder medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte initiativer og foranstaltninger til fremme af forskning i og undersøgelser af udviklingen af samarbejdende intelligente transportsystemer og deres virkning for EU's transportpolitik; mener, at det, hvis der ikke sker betydelige fremskridt inden 2022, kan være nødvendigt med lovgivningsmæssige foranstaltninger til at indføre "minimumsregler"og gennemføre integration på dette område; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger betydningen af kvaliteten af den fysiske vejinfrastruktur, der gradvist bør suppleres med digital infrastruktur; opfordrer til opgradering og vedligeholdelse af den kommende vejinfrastruktur; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger, at der bør skabes et reelt multimodalt transportsystem, der integrerer alle transportformer i én mobilitetstjeneste, som anvender realtidsoplysninger og tager hensyn til integrerede billetsystemer og deling af mobilitetstjenester samt fodgængere og cyklister, og som gør det muligt at transportere personer og gods problemfrit fra dør til dør og forbedre transportsektorens samlede effektivitet, bæredygtighed og holdbarhed; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at sikre og fremme samarbejde og investeringer på EU-plan inden for digitalisering af transportindustrien ved hjælp af eksisterende og nye midler for at integrere intelligente transportsystemer i de forskellige transportformer (C-ITS, ERTMS, SESAR, RIS (7)); understreger betydningen af en integreret tilgang til informations-, booking- og billetværktøjer med henblik på at opnå attraktive mobilitetskæder fra dør til dør; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer til, at man i denne planlægningsproces anvender brugernes idéer om personbefordring og godstransport som en vigtig informationskilde med henblik på at udvide anvendelsesområdet for C-ITS-applikationer og skabe forretningsmodeller, der er knyttet til denne nye forståelse af bæredygtig integreret mobilitet; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at sikre en korrekt håndhævelse af FN-pagten om tilgængelighed for bevægelseshæmmede personer og personer med handicap samt det kommende direktiv om tilgængelighedskrav til produkter og tjenesteydelser med henblik på at sikre barrierefri adgang til samarbejdende intelligente transportsystemer for alle borgere; |
| --- | --- |

40.

| 41. | anbefaler, at Kommissionen hurtigt fastlægger en passende retlig ramme for opnåelse af grænseoverskridende interoperabilitet i hele EU samt bestemmelser om ansvaret for anvendelsen af de forskellige opkoblede transportformer; opfordrer Kommissionen til inden udgangen af året at fremsætte et lovforslag om adgang til bestemte oplysninger og ressourcer fra køretøjmonteret udstyr; anbefaler, at dette forslag bør sætte hele automobilindustriens værdikæde og slutbrugerne i stand til at drage fordel af digitaliseringen og sikre lige konkurrencevilkår og maksimal sikkerhed med hensyn til lagring af køretøjsoplysninger og adgang hertil for alle tredjeparter, som bør være fair, rettidig og uhindret for at beskytte forbrugernes rettigheder, fremme innovation og sikre en fair, ikkediskriminerende konkurrence på dette marked i overensstemmelse med princippet om teknologisk neutralitet; understreger behovet for at bidrage til moderniseringen af alle infrastrukturer i byer og landdistrikter i tilknytning til offentlige transporttjenester; anmoder Kommissionen om at garantere, at den i alle tilfælde sikrer fuld overholdelse af den generelle forordning om databeskyttelse, og om årligt at aflægge rapport til Parlamentet om sin overvågning; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen til at vedtage en global strategi for teknisk harmonisering og standardisering af data for at sikre, at de samarbejdende intelligente transportsystemer er kompatible og giver stordriftsfordele for fabrikanterne og øget forbrugerkomfort; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger betydningen af på et tidligt tidspunkt at indlede en dialog med arbejdsmarkedets parter og repræsentanter for forbrugerorganisationer med henblik på at skabe et gennemsigtigt og tillidsfuldt miljø og finde en god balance mellem de positive og negative virkninger for sociale og beskæftigelsesmæssige vilkår og forbrugerrettigheder; bemærker, at eSafety-forum skal etablere en køreplan for indførelsen af samarbejdende intelligente transportsystemer på samme måde, som det har gjort for eCall-systemet; |
| --- | --- |

43.

| 44. | understreger, at der med henblik på at opfylde de internationale klimaforpligtelser og EU's interne mål skal tages et afgørende skridt i retning af en lavemissionsøkonomi; fremhæver, at der derfor også er behov for nye tildelingskriterier for de forskellige EU-midler med henblik på at fremme dekarbonisering og energieffektivitetsforanstaltninger, herunder for C-ITS; mener, at der under ingen omstændigheder må afsættes EU-midler til projekter, der ikke er i overensstemmelse med EU's CO2-reduktionsmål og -politikker; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer bilfabrikanterne til tydelidt og på passende vis at oplyse forbrugerne om deres rettigheder og om de fordele og begrænsninger, der er ved nye C-ITS-teknologier for så vidt angår sikkerhed; tilskynder til iværksættelse af oplysningskampagner for at gøre de nuværende førere bekendt med nye C-ITS-teknologier og for at skabe den nødvendige tillid blandt slutbrugerne og opnå offentlighedens accept; mener, at anvendelsen af C-ITS kan forbedre transportsystemets sikkerhed og effektivitet, samtidig med at der sikres overholdelse af bestemmelserne om databeskyttelse og privatlivets fred; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  EUT L 207 af 6.8.2010, s. 1.

(2)  EUT C 288 af 31.8.2017, s. 85.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0423.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0234.

(5)  Endelig rapport fra C-ITS-platformen om fase II: https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/2017-09-c-its-platform-final-report.pdf

(6)  Kommissionens henstilling 2008/653/EF af 26. maj 2008 om sikre og effektive informations- og kommunikationssystemer i køretøjer: ajourføring af de europæiske principper for brugergrænseflader (EUT L 216 af 12.8.2008, s. 1).

(7)  Det europæiske jernbanesignalsystem (ERTMS), ATM-forskning i det fælles europæiske luftrum (SESAR), flodinformationstjenester (RIS).

---

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/9

---

P8_TA(2018)0066

Ligestilling i EU's handelsaftaler

Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2018 om ligestilling i EU's handelsaftaler (2017/2015(INI))

(2019/C 162/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 8, artikel 10, artikel 153, stk. 1, artikel 153, stk. 2, artikel 157 og artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8, artikel 10, artikel 153, stk. 1, artikel 153, stk. 2, artikel 157 og artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 23 og 33 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 23 og 33 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til EU's handlingsplan 2015 vedrørende menneskerettigheder og demokrati, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's handlingsplan 2015 vedrørende menneskerettigheder og demokrati,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. juni 2016 om ligestilling mellem mænd og kvinder (00337/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. juni 2016 om ligestilling mellem mænd og kvinder (00337/2016),

| — | der henviser til arbejdsdokument af 14. juli 2015 fra Kommissionens tjenestegrene om gennemførelse af FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder – status (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument af 14. juli 2015 fra Kommissionens tjenestegrene om gennemførelse af FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder – status (SWD(2015)0144),

| — | der henviser til den europæiske ligestillingspagt for perioden 2011-2020, der er knyttet som bilag til Rådets konklusioner af 7. marts 2011 (07166/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske ligestillingspagt for perioden 2011-2020, der er knyttet som bilag til Rådets konklusioner af 7. marts 2011 (07166/2011),

| — | der henviser til arbejdsdokument af 3. december 2015 fra Kommissionens tjenestegrene om "Strategic engagement for gender equality 2016-2019"(Strategisk indsats for ligestilling mellem kvinder og mænd 2016-2019) (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument af 3. december 2015 fra Kommissionens tjenestegrene om "Strategic engagement for gender equality 2016-2019"(Strategisk indsats for ligestilling mellem kvinder og mænd 2016-2019) (SWD(2015)0278),

| — | der henviser til Kommissionens 2017-rapport om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens 2017-rapport om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse fra 2015 med titlen "Handel for alle – En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik"(COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse fra 2015 med titlen "Handel for alle – En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik"(COM(2015)0497),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. september 2017 med titlen "Rapport om gennemførelsen af den handelspolitiske strategi Handel for alle – en progressiv handelspolitik til styring af globaliseringen"(COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. september 2017 med titlen "Rapport om gennemførelsen af den handelspolitiske strategi Handel for alle – en progressiv handelspolitik til styring af globaliseringen"(COM(2017)0491),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets GSP-forordning (forordning (EU) nr. 978/2012 af 25. oktober 2012 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 (1)), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets GSP-forordning (forordning (EU) nr. 978/2012 af 25. oktober 2012 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 (1)),

| — | der henviser til forordningen om konfliktmineraler (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af due diligence-forpligtelser i forsyningskæden for EU-importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld, der hidrører fra konfliktramte områder og højrisikoområder (2)), |
| --- | --- |

—

der henviser til forordningen om konfliktmineraler (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af due diligence-forpligtelser i forsyningskæden for EU-importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld, der hidrører fra konfliktramte områder og højrisikoområder (2)),

| — | der henviser til konventionen til beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, særlig artikel 4, stk. 1, der forbyder slaveri og trældom, og artikel 14, der forbyder forskelsbehandling, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen til beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, særlig artikel 4, stk. 1, der forbyder slaveri og trældom, og artikel 14, der forbyder forskelsbehandling,

| — | der henviser til FN's konvention af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW),

| — | der henviser til Beijingerklæringen og -handlingsprogrammet, der blev vedtaget på den fjerde verdenskonference om kvinder den 15. september 1995, og de heraf følgende dokumenter, der blev vedtaget på FN's ekstraordinære samlinger: Beijing+5 (2000), Beijing+10 (2005) og Beijing+15 (2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til Beijingerklæringen og -handlingsprogrammet, der blev vedtaget på den fjerde verdenskonference om kvinder den 15. september 1995, og de heraf følgende dokumenter, der blev vedtaget på FN's ekstraordinære samlinger: Beijing+5 (2000), Beijing+10 (2005) og Beijing+15 (2010),

| — | der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen) og dennes artikel 3, der definerer "køn"som "de socialt konstruerede roller, adfærdsmønstre, aktiviteter og egenskaber, som et givent samfund anser for at være passende for kvinder og mænd", og den interamerikanske konvention om forebyggelse, retsforfølgelse og afskaffelse af vold mod kvinder (Belém do Pará-konventionen) fra 1994, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen) og dennes artikel 3, der definerer "køn"som "de socialt konstruerede roller, adfærdsmønstre, aktiviteter og egenskaber, som et givent samfund anser for at være passende for kvinder og mænd", og den interamerikanske konvention om forebyggelse, retsforfølgelse og afskaffelse af vold mod kvinder (Belém do Pará-konventionen) fra 1994,

| — | der henviser til EU's og medlemsstaternes fælles strategi fra 2007 med titlen "Støtte til Handel: Øget EU-støtte til handelsrelaterede behov i udviklingslandene"og til Kommissionens meddelelse af 13. november 2017 med titlen "Velstand gennem handel og investeringer – Ajourføring af den fælles EU-strategi for "Aid for Trade"2007"(COM(2017)0667), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's og medlemsstaternes fælles strategi fra 2007 med titlen "Støtte til Handel: Øget EU-støtte til handelsrelaterede behov i udviklingslandene"og til Kommissionens meddelelse af 13. november 2017 med titlen "Velstand gennem handel og investeringer – Ajourføring af den fælles EU-strategi for "Aid for Trade"2007"(COM(2017)0667),

| — | der henviser til resolution vedtaget af FN's Generalforsamling den 25. september 2015 med titlen "Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling", |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution vedtaget af FN's Generalforsamling den 25. september 2015 med titlen "Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling",

| — | der henviser til OECD's retningslinjer for multinationale selskaber, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's retningslinjer for multinationale selskaber,

| — | der henviser til OECD's due diligence-retningslinjer for ansvarlige forsyningskæder for mineraler fra konfliktramte områder og højrisikoområder, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's due diligence-retningslinjer for ansvarlige forsyningskæder for mineraler fra konfliktramte områder og højrisikoområder,

| — | der henviser til UNCTAD's investeringspolitiske ramme for bæredygtig udvikling (2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til UNCTAD's investeringspolitiske ramme for bæredygtig udvikling (2015),

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) centrale konventioner om henholdsvis ligestilling, herunder lige løn (nr. 100), om forskelsbehandling (ansættelse og beskæftigelse) (nr. 111), om arbejdstagere med familiemæssige forpligtelser (nr. 156) og om moderskabsbeskyttelse (nr. 183), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) centrale konventioner om henholdsvis ligestilling, herunder lige løn (nr. 100), om forskelsbehandling (ansættelse og beskæftigelse) (nr. 111), om arbejdstagere med familiemæssige forpligtelser (nr. 156) og om moderskabsbeskyttelse (nr. 183),

| — | der henviser til kapitel 7 i handlingsplanen for 2015-2017 fra EU-CELAC-topmødet mellem stats- og regeringscheferne, som blev vedtaget i Bruxelles i juni 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til kapitel 7 i handlingsplanen for 2015-2017 fra EU-CELAC-topmødet mellem stats- og regeringscheferne, som blev vedtaget i Bruxelles i juni 2015,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. februar 2006 om menneskerettigheds- og demokratiklausulen i EU-aftaler (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. februar 2006 om menneskerettigheds- og demokratiklausulen i EU-aftaler (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om international handelspolitik i lyset af de krav, som klimaændringerne medfører (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om international handelspolitik i lyset af de krav, som klimaændringerne medfører (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. september 2012 om kvinders rolle i den grønne økonomi (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. september 2012 om kvinders rolle i den grønne økonomi (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om EU's strategi for ligestilling mellem kønnene efter 2015 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om EU's strategi for ligestilling mellem kønnene efter 2015 (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om kvindelige husarbejdere og omsorgspersoner i EU (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om kvindelige husarbejdere og omsorgspersoner i EU (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om fattigdom: et kønsperspektiv (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om fattigdom: et kønsperspektiv (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2017 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union i 2014-2015 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2017 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union i 2014-2015 (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2016 om gennemførelse af Parlamentets henstillinger af 2010 om sociale og miljømæssige standarder, menneskerettigheder og virksomhedernes sociale ansvar (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2016 om gennemførelse af Parlamentets henstillinger af 2010 om sociale og miljømæssige standarder, menneskerettigheder og virksomhedernes sociale ansvar (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2017 om den internationale handels og EU's handelspolitikkers indvirkning på globale værdikæder (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2017 om den internationale handels og EU's handelspolitikkers indvirkning på globale værdikæder (12),

| — | der henviser til sin henstilling af 14. september 2017 til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om forhandlingerne om modernisering af handelssøjlen i associeringsaftalen mellem EU og Chile (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 14. september 2017 til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om forhandlingerne om modernisering af handelssøjlen i associeringsaftalen mellem EU og Chile (13),

| — | der henviser til formandskabstrioens erklæring om ligestilling mellem mænd og kvinder, der blev forelagt den 19. juli 2017 af Estland, Bulgarien og Østrig, som er de medlemsstater, der varetager formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union i 18-månedersperioden fra juli 2017 til december 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabstrioens erklæring om ligestilling mellem mænd og kvinder, der blev forelagt den 19. juli 2017 af Estland, Bulgarien og Østrig, som er de medlemsstater, der varetager formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union i 18-månedersperioden fra juli 2017 til december 2018,

| — | der henviser til undersøgelsen foretaget af International Centre for Research on Women med titlen "Trade liberalisation & women's reproductive health: linkages and pathways"(Handelsliberalisering og kvinders reproduktive sundhed: Koblinger og forløb), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen foretaget af International Centre for Research on Women med titlen "Trade liberalisation & women's reproductive health: linkages and pathways"(Handelsliberalisering og kvinders reproduktive sundhed: Koblinger og forløb),

| — | der henviser til 2016-rapporten om menneskelig udvikling i Afrika med titlen "Accelerating Gender Equality and Women’s Empowerment in Africa" (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til 2016-rapporten om menneskelig udvikling i Afrika med titlen "Accelerating Gender Equality and Women’s Empowerment in Africa" (14),

| — | der henviser til OECD's rapport fra 2014 med titlen "Enhancing Women's Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries" (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's rapport fra 2014 med titlen "Enhancing Women's Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries" (15),

| — | der henviser til resultaterne af de seneste internationale drøftelser på højt plan om handel og ligestilling mellem kønnene og retter særlig opmærksomhed mod de drøftelser, der blev holdt i EU- og WTO/UNCTAD/ITC-regi, herunder, i omvendt kronologisk rækkefølge, "International Forum on Women and Trade", som blev tilrettelagt i fællesskab af Europa-Kommissionen og Det Internationale Handelscenter (Bruxelles, juni 2017) (16) eller den parlamentariske konferences årlige plenarmøde om WTO med temaet "Trade as a vehicle of social progress: The gender perspective"(Genève, juni 2016) (17) og WTO's plenarmøde om emnet "What future for the WTO? Trade and Gender: Empowering Women through Inclusive Supply Chains"(Genève, juli 2015) (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af de seneste internationale drøftelser på højt plan om handel og ligestilling mellem kønnene og retter særlig opmærksomhed mod de drøftelser, der blev holdt i EU- og WTO/UNCTAD/ITC-regi, herunder, i omvendt kronologisk rækkefølge, "International Forum on Women and Trade", som blev tilrettelagt i fællesskab af Europa-Kommissionen og Det Internationale Handelscenter (Bruxelles, juni 2017) (16) eller den parlamentariske konferences årlige plenarmøde om WTO med temaet "Trade as a vehicle of social progress: The gender perspective"(Genève, juni 2016) (17) og WTO's plenarmøde om emnet "What future for the WTO? Trade and Gender: Empowering Women through Inclusive Supply Chains"(Genève, juli 2015) (18),

| — | der henviser til de stigende internationale bestræbelser på at fremme ligestilling mellem kønnene gennem handelspolitik såsom UNCTAD's program om køn og udvikling (19) (der omfatter undersøgelser af virkningerne af handel på kvinder, en undervisningspakke vedrørende handel og køn, og onlineuddannelse om oprettelsen af statussen som "fortalere vedrørende kønsspørgsmål") og Verdensbankens arbejdsområder, hvoraf alle 14 siden 2016 har haft en ligestillingsstrategi, |
| --- | --- |

—

der henviser til de stigende internationale bestræbelser på at fremme ligestilling mellem kønnene gennem handelspolitik såsom UNCTAD's program om køn og udvikling (19) (der omfatter undersøgelser af virkningerne af handel på kvinder, en undervisningspakke vedrørende handel og køn, og onlineuddannelse om oprettelsen af statussen som "fortalere vedrørende kønsspørgsmål") og Verdensbankens arbejdsområder, hvoraf alle 14 siden 2016 har haft en ligestillingsstrategi,

| — | der henviser til dokumentet "The Gender Dimensions of Global Value Chains"fra International Centre for Trade and Sustainable Development (ICTSD) (september 2016) (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til dokumentet "The Gender Dimensions of Global Value Chains"fra International Centre for Trade and Sustainable Development (ICTSD) (september 2016) (20),

| — | der henviser til ICTSD's dokument "The Gender Dimensions of Services"(september 2016) (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til ICTSD's dokument "The Gender Dimensions of Services"(september 2016) (21),

| — | der henviser til UN Womens rapport fra 2015 med titlen "Progress of the world's women 2015-2016. Transforming economies, realising rights"(Kvinders fremskridt på verdensplan. Omlægning af økonomier, virkeliggørelse af rettigheder) (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til UN Womens rapport fra 2015 med titlen "Progress of the world's women 2015-2016. Transforming economies, realising rights"(Kvinders fremskridt på verdensplan. Omlægning af økonomier, virkeliggørelse af rettigheder) (22),

| — | der henviser til oplæg fra WIDE+ 2017 om køn og EU-handel med titlen "How to transform EU trade policy to protect women’s rights"(Hvordan omdannes EU's handelspolitik til at beskytte kvinders rettigheder) (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til oplæg fra WIDE+ 2017 om køn og EU-handel med titlen "How to transform EU trade policy to protect women’s rights"(Hvordan omdannes EU's handelspolitik til at beskytte kvinders rettigheder) (23),

| — | der henviser til undersøgelsen fra 2016 udarbejdet på anmodning af Parlamentets Udvalg om Kvinders Rettigheder og Ligestilling med titlen "Gender Equality in Trade Agreements"(Kønsligestilling i handelsaftaler) (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra 2016 udarbejdet på anmodning af Parlamentets Udvalg om Kvinders Rettigheder og Ligestilling med titlen "Gender Equality in Trade Agreements"(Kønsligestilling i handelsaftaler) (24),

| — | der henviser til undersøgelsen fra 2015 udarbejdet på anmodning af Parlamentets Udvalg om International Handel med titlen "The EU's Trade Policy: from gender-blind to gender-sensitive?"(EU's handelspolitik: Fra kønsblind til kønssensitiv?) (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra 2015 udarbejdet på anmodning af Parlamentets Udvalg om International Handel med titlen "The EU's Trade Policy: from gender-blind to gender-sensitive?"(EU's handelspolitik: Fra kønsblind til kønssensitiv?) (25),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til de fælles drøftelser mellem Udvalget om International Handel og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, jf. forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles drøftelser mellem Udvalget om International Handel og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, jf. forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og til udtalelse fra Udviklingsudvalget (A8-0023/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og til udtalelse fra Udviklingsudvalget (A8-0023/2018),

| A. | der henviser til, at det i artikel 8 i TEUF hedder, at Den Europæiske Union i alle sine aktiviteter i og uden for Unionen tilstræber at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder og bekæmpe forskelsbehandling på grund af bl.a. køn, når den fastlægger og gennemfører sine politikker og aktiviteter; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i artikel 8 i TEUF hedder, at Den Europæiske Union i alle sine aktiviteter i og uden for Unionen tilstræber at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder og bekæmpe forskelsbehandling på grund af bl.a. køn, når den fastlægger og gennemfører sine politikker og aktiviteter;

| B. | der henviser til, at handelspolitikken kunne fungere som et redskab til at fremme globale og europæiske værdier, herunder ligestilling mellem mænd og kvinder; der henviser til, at EU's handels- og investeringsaftaler ikke er kønsneutrale, hvilket betyder, at de har forskellige konsekvenser for kvinder og mænd på grund af strukturelle uligheder; der henviser til, at kvinder oplever kønsbestemte begrænsninger såsom begrænset adgang til og kontrol over ressourcer, juridisk forskelsbehandling og en overbebyrdelse som følge af, at de udfører ubetalt omsorgsarbejde på grund af traditionelle kønsroller; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at handelspolitikken kunne fungere som et redskab til at fremme globale og europæiske værdier, herunder ligestilling mellem mænd og kvinder; der henviser til, at EU's handels- og investeringsaftaler ikke er kønsneutrale, hvilket betyder, at de har forskellige konsekvenser for kvinder og mænd på grund af strukturelle uligheder; der henviser til, at kvinder oplever kønsbestemte begrænsninger såsom begrænset adgang til og kontrol over ressourcer, juridisk forskelsbehandling og en overbebyrdelse som følge af, at de udfører ubetalt omsorgsarbejde på grund af traditionelle kønsroller;

| C. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene bør omfatte både mænd og kvinder i lige grad; der henviser til, at engagement og partnerskab mellem aktører fra den offentlige og private sektor på både internationalt og lokalt niveau er afgørende for at fremme synergier, der er nødvendige for at opnå ligestilling mellem mænd og kvinder, styrke kvinders position og øge bevidstheden om spørgsmål såsom: ejendomsret, adgang til finansiering, uddannelse og erhvervsuddannelse, virksomhedernes adfærd, offentlige indkøb, den digitale kløft og kulturelle fordomme; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene bør omfatte både mænd og kvinder i lige grad; der henviser til, at engagement og partnerskab mellem aktører fra den offentlige og private sektor på både internationalt og lokalt niveau er afgørende for at fremme synergier, der er nødvendige for at opnå ligestilling mellem mænd og kvinder, styrke kvinders position og øge bevidstheden om spørgsmål såsom: ejendomsret, adgang til finansiering, uddannelse og erhvervsuddannelse, virksomhedernes adfærd, offentlige indkøb, den digitale kløft og kulturelle fordomme;

| D. | der henviser til, at handelspolitikker bl.a. har til formål at opnå bæredygtig og afbalanceret økonomisk vækst og udvikling, som er nødvendig for at sikre fattigdomsbekæmpelse, social retfærdighed og anstændigt arbejde og bedre levevilkår for både kvinder og mænd samt beskyttelse af kvinders rettigheder; der henviser til, at ligestilling mellem kvinder og mænd og styrkelse af alle kvinders og pigers indflydelse og status ikke blot skal integreres i alle FN's mål for bæredygtig udvikling, men også udgør et selvstændigt mål; der henviser til, at handel ifølge dagsordenen for målene for bæredygtig udvikling bidrager til at fremme bæredygtig og retfærdig udvikling og kan bidrage til at fremme de højeste internationale miljø- og arbejdsstandarder og menneskerettigheder; der henviser til, at EU's handelspolitik er en vigtig del af målene for bæredygtig udvikling, og et stærkt kønsperspektiv er et væsentligt element af denne ramme, der har til formål at sikre mere retfærdige og fordelagtige resultater for alle; der henviser til, at handelspolitik også kan forbedre mulighederne for kvindelige iværksættere, adgangen til lærepladser og beskæftigelsen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at handelspolitikker bl.a. har til formål at opnå bæredygtig og afbalanceret økonomisk vækst og udvikling, som er nødvendig for at sikre fattigdomsbekæmpelse, social retfærdighed og anstændigt arbejde og bedre levevilkår for både kvinder og mænd samt beskyttelse af kvinders rettigheder; der henviser til, at ligestilling mellem kvinder og mænd og styrkelse af alle kvinders og pigers indflydelse og status ikke blot skal integreres i alle FN's mål for bæredygtig udvikling, men også udgør et selvstændigt mål; der henviser til, at handel ifølge dagsordenen for målene for bæredygtig udvikling bidrager til at fremme bæredygtig og retfærdig udvikling og kan bidrage til at fremme de højeste internationale miljø- og arbejdsstandarder og menneskerettigheder; der henviser til, at EU's handelspolitik er en vigtig del af målene for bæredygtig udvikling, og et stærkt kønsperspektiv er et væsentligt element af denne ramme, der har til formål at sikre mere retfærdige og fordelagtige resultater for alle; der henviser til, at handelspolitik også kan forbedre mulighederne for kvindelige iværksættere, adgangen til lærepladser og beskæftigelsen;

| E. | der henviser til, at det komplekse forhold mellem international handel og ligestillingsspørgsmål kræver en dybtgående forståelse af de kræfter, som spiller ind, og som omfatter identificering, analyse og overvågning af den økonomiske og sociale dynamik, der er nødvendige for at udvikle en effektiv handelspolitik med henblik på at fremme økonomisk udvikling, som ligeledes fremmer kvinders indflydelse og status samt ligestilling mellem mænd og kvinder; der henviser til, at der i handelspolitikken derfor skal tages hensyn til dens direkte og indirekte indvirkninger på kønsområdet samt til specifikke lokale forhold for ikke at opretholde eller forværre eksisterende kønsforskelle og stereotyper og for proaktivt at styrke ligestillingen mellem kønnene; der henviser til, at handelspolitikkens succes bør bedømmes ud fra, om den har en positiv og ensartet indvirkning på både kvinder og mænd; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det komplekse forhold mellem international handel og ligestillingsspørgsmål kræver en dybtgående forståelse af de kræfter, som spiller ind, og som omfatter identificering, analyse og overvågning af den økonomiske og sociale dynamik, der er nødvendige for at udvikle en effektiv handelspolitik med henblik på at fremme økonomisk udvikling, som ligeledes fremmer kvinders indflydelse og status samt ligestilling mellem mænd og kvinder; der henviser til, at der i handelspolitikken derfor skal tages hensyn til dens direkte og indirekte indvirkninger på kønsområdet samt til specifikke lokale forhold for ikke at opretholde eller forværre eksisterende kønsforskelle og stereotyper og for proaktivt at styrke ligestillingen mellem kønnene; der henviser til, at handelspolitikkens succes bør bedømmes ud fra, om den har en positiv og ensartet indvirkning på både kvinder og mænd;

| F. | der henviser til, at økonomisk udvikling og ligestilling mellem mænd og kvinder ofte følges ad; der henviser til, at der er bred enighed om, at samfund, hvor uligheden mellem kønnene er mindre, også har en tendens til at vokse hurtigere; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at økonomisk udvikling og ligestilling mellem mænd og kvinder ofte følges ad; der henviser til, at der er bred enighed om, at samfund, hvor uligheden mellem kønnene er mindre, også har en tendens til at vokse hurtigere;

| G. | der henviser til, at den virkning, som handelsliberaliseringen har for den enkelte, også afhænger af vedkommendes geografiske placering og den økonomiske sektor, som vedkommende arbejder i; der henviser til, at der både mellem og inden for de enkelte lande er store forskelle med hensyn til produktionsstrukturer, kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og velfærdsordninger; der henviser til, at kvinder udgør størstedelen af arbejdstagerne i sektorer som f.eks. beklædnings- og tekstilindustrien, telekommunikation, turisme, omsorgsøkonomien og landbruget, hvor de som oftest i højere grad end mænd er samlet inden for lavtløns- og lavstatusformer for formel og uformel beskæftigelse; der henviser til, at dette kan føre til overgreb på arbejdspladsen og til forskelsbehandling, kønsopdeling i typerne af beskæftigelse og aktiviteter, kønsrelaterede forskelle i løn og arbejdsvilkår samt kønsspecifikke begrænsninger i adgangen til produktionsressourcer, infrastruktur og tjenesteydelser; der henviser til, at frihandelsaftaler (FTA'er) kan føre til forskydninger af beskæftigelsen og tab, navnlig inden for eksportrelaterede sektorer, hvor kvinderne ofte udgør hovedparten af arbejdsstyrken; der henviser til, at lande- og sektorspecifikke kønsrelaterede vurderinger derfor tilfører vigtig merværdi ved udformning af handelsaftaler; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den virkning, som handelsliberaliseringen har for den enkelte, også afhænger af vedkommendes geografiske placering og den økonomiske sektor, som vedkommende arbejder i; der henviser til, at der både mellem og inden for de enkelte lande er store forskelle med hensyn til produktionsstrukturer, kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og velfærdsordninger; der henviser til, at kvinder udgør størstedelen af arbejdstagerne i sektorer som f.eks. beklædnings- og tekstilindustrien, telekommunikation, turisme, omsorgsøkonomien og landbruget, hvor de som oftest i højere grad end mænd er samlet inden for lavtløns- og lavstatusformer for formel og uformel beskæftigelse; der henviser til, at dette kan føre til overgreb på arbejdspladsen og til forskelsbehandling, kønsopdeling i typerne af beskæftigelse og aktiviteter, kønsrelaterede forskelle i løn og arbejdsvilkår samt kønsspecifikke begrænsninger i adgangen til produktionsressourcer, infrastruktur og tjenesteydelser; der henviser til, at frihandelsaftaler (FTA'er) kan føre til forskydninger af beskæftigelsen og tab, navnlig inden for eksportrelaterede sektorer, hvor kvinderne ofte udgør hovedparten af arbejdsstyrken; der henviser til, at lande- og sektorspecifikke kønsrelaterede vurderinger derfor tilfører vigtig merværdi ved udformning af handelsaftaler;

| H. | der henviser til, at den eksportafhængige beskæftigelse i EU i 2011 tegnede sig for ca. hvert niende (11 %) af de job, som kvinder varetog i EU; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den eksportafhængige beskæftigelse i EU i 2011 tegnede sig for ca. hvert niende (11 %) af de job, som kvinder varetog i EU;

| I. | der henviser til, at næsten 12 millioner kvinder i EU ifølge en undersøgelse foretaget af Kommissionen i 2017 har et job, som afhænger af eksport af varer og tjenesteydelser til resten af verden (26); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at næsten 12 millioner kvinder i EU ifølge en undersøgelse foretaget af Kommissionen i 2017 har et job, som afhænger af eksport af varer og tjenesteydelser til resten af verden (26);

| J. | der henviser til, at UNCTAD på grundlag af faktabaserede undersøgelser insisterer på at fremhæve de begrænsninger, som kvinder oplever, når de vil udnytte de muligheder, der ligger i handel, blandt andet som følge af mangel på teknisk uddannelse med henblik på bedre job, mangel på offentlige tjenester, der letter de huslige pligter i hjemmet, samt begrænset adgang til og kontrol over ressourcer, herunder kredit og jord, oplysninger og netværk; der henviser til, at UNCTAD på denne baggrund anbefaler, at der ved evalueringer tages hensyn til handelspolitikkens potentielle indvirkning på ligestillingen mellem kønnene og kvinders indflydelse og status på områder som beskæftigelse, SMV'er, priser, landbrugets produktivitet, subsistenslandbrug og migration (27); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at UNCTAD på grundlag af faktabaserede undersøgelser insisterer på at fremhæve de begrænsninger, som kvinder oplever, når de vil udnytte de muligheder, der ligger i handel, blandt andet som følge af mangel på teknisk uddannelse med henblik på bedre job, mangel på offentlige tjenester, der letter de huslige pligter i hjemmet, samt begrænset adgang til og kontrol over ressourcer, herunder kredit og jord, oplysninger og netværk; der henviser til, at UNCTAD på denne baggrund anbefaler, at der ved evalueringer tages hensyn til handelspolitikkens potentielle indvirkning på ligestillingen mellem kønnene og kvinders indflydelse og status på områder som beskæftigelse, SMV'er, priser, landbrugets produktivitet, subsistenslandbrug og migration (27);

| K. | der henviser til, at EU's nuværende handelspolitik og strategien "Handel for alle"bygger på tre centrale principper: effektivitet, gennemsigtighed og værdier, men mangler et ligestillingsperspektiv; der henviser til, at Kommissionen har fornyet og udvidet sit tilsagn om ligestilling mellem mænd og kvinder og styrkelse af kvinders økonomiske stilling i sin revision af strategien for handelsstøtte, hvoraf det fremgår, at ligestilling mellem mænd og kvinder ikke alene er en grundlæggende menneskerettighed, men også er af afgørende betydning for den økonomiske udvikling og trækker på den brede vifte af tilgængelige EU-politikredskaber for at øge deres samlede indvirkning på vækst og fattigdomsbekæmpelse; der henviser til, at EU på baggrund af bestemmelserne i CEDAW bør skabe grundlaget for at virkeliggøre ligestillingen mellem kvinder og mænd ved at sikre, at kvinder har lige adgang til og lige muligheder i det politiske, økonomiske og offentlige liv og med hensyn til uddannelse, sundhed og beskæftigelse; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU's nuværende handelspolitik og strategien "Handel for alle"bygger på tre centrale principper: effektivitet, gennemsigtighed og værdier, men mangler et ligestillingsperspektiv; der henviser til, at Kommissionen har fornyet og udvidet sit tilsagn om ligestilling mellem mænd og kvinder og styrkelse af kvinders økonomiske stilling i sin revision af strategien for handelsstøtte, hvoraf det fremgår, at ligestilling mellem mænd og kvinder ikke alene er en grundlæggende menneskerettighed, men også er af afgørende betydning for den økonomiske udvikling og trækker på den brede vifte af tilgængelige EU-politikredskaber for at øge deres samlede indvirkning på vækst og fattigdomsbekæmpelse; der henviser til, at EU på baggrund af bestemmelserne i CEDAW bør skabe grundlaget for at virkeliggøre ligestillingen mellem kvinder og mænd ved at sikre, at kvinder har lige adgang til og lige muligheder i det politiske, økonomiske og offentlige liv og med hensyn til uddannelse, sundhed og beskæftigelse;

| L. | der henviser til, at kvinder påvirkes af handel og handelsaftaler som potentielle iværksættere, forbrugere, arbejdstagere og uformelle arbejdstagere; der henviser til, at der er et stort behov for at anerkende og opnå en bedre forståelse af de kønsspecifikke konsekvenser af handelsliberaliseringen for at kunne udtænke hensigtsmæssige politiske svar; der henviser til, at det for at opfylde dette mål er nødvendigt at udvikle en passende metode til at sikre, at mulige konsekvenser af EU's handelspolitik og aftaler om ligestilling mellem mænd og kvinder og kvinders rettigheder altid evalueres; der henviser til, at Kommissionen bør foretage kvantitative kønsopdelte undersøgelser i sektorer såsom erhvervsliv, videnskab og teknologi; der henviser til, at EU hidtil har indgået handelsaftaler uden at foretage vurderinger af deres indvirkning på kvinderne og ligestillingen mellem kønnene; der henviser til, at Kommissionen har meddelt, at en moderniseret associeringsaftale mellem Chile og EU for første gang i EU's historie vil omfatte et særligt kapitel om ligestilling og handel; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at kvinder påvirkes af handel og handelsaftaler som potentielle iværksættere, forbrugere, arbejdstagere og uformelle arbejdstagere; der henviser til, at der er et stort behov for at anerkende og opnå en bedre forståelse af de kønsspecifikke konsekvenser af handelsliberaliseringen for at kunne udtænke hensigtsmæssige politiske svar; der henviser til, at det for at opfylde dette mål er nødvendigt at udvikle en passende metode til at sikre, at mulige konsekvenser af EU's handelspolitik og aftaler om ligestilling mellem mænd og kvinder og kvinders rettigheder altid evalueres; der henviser til, at Kommissionen bør foretage kvantitative kønsopdelte undersøgelser i sektorer såsom erhvervsliv, videnskab og teknologi; der henviser til, at EU hidtil har indgået handelsaftaler uden at foretage vurderinger af deres indvirkning på kvinderne og ligestillingen mellem kønnene; der henviser til, at Kommissionen har meddelt, at en moderniseret associeringsaftale mellem Chile og EU for første gang i EU's historie vil omfatte et særligt kapitel om ligestilling og handel;

| M. | der henviser til, at der ikke i tilstrækkelig grad tages hensyn til kønsrelaterede spørgsmål og kvinders rettigheder i bæredygtighedsvurderingerne af handelsaftaler; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der ikke i tilstrækkelig grad tages hensyn til kønsrelaterede spørgsmål og kvinders rettigheder i bæredygtighedsvurderingerne af handelsaftaler;

| N. | der henviser til, at en forudgående vurdering af handelspolitikkens kønsmæssige følgevirkninger kan bidrage til at fremme kvinders indflydelse og trivsel og samtidig hjælpe med til at afbøde de nuværende forskelle og undgå øget ulighed mellem kønnene; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at en forudgående vurdering af handelspolitikkens kønsmæssige følgevirkninger kan bidrage til at fremme kvinders indflydelse og trivsel og samtidig hjælpe med til at afbøde de nuværende forskelle og undgå øget ulighed mellem kønnene;

| O. | der henviser til, at en revision af EU's nuværende multilaterale og bilaterale aftaler viser, at 20 % af aftalerne med ikke-europæiske handelspartnere omfatter henvisninger til kvinders rettigheder, og at 40 % af disse aftaler omfatter henvisninger, der tager sigte på at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder; der henviser til, at henvisninger i disse aftaler til at fremme kvinders indflydelse hovedsageligt er frivillige, og, når de er bindende, stort set ikke kan håndhæves i praksis; der henviser til, at en nylig undersøgelse fra Kommissionen viser, at der fortsat er kønsforskelle, hvad angår muligheder for adgang til beskæftigelse; der henviser til, at undersøgelsen viser, at en styrkelse af kvinders indflydelse og status ville kunne øge det globale BNP med 28 mia. EUR inden 2025, og at denne styrkelse på baggrund af kvindernes rolle i lokalsamfund er afgørende ud fra både økonomiske og sociale hensyn og af hensyn til fattigdomsbekæmpelse; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at en revision af EU's nuværende multilaterale og bilaterale aftaler viser, at 20 % af aftalerne med ikke-europæiske handelspartnere omfatter henvisninger til kvinders rettigheder, og at 40 % af disse aftaler omfatter henvisninger, der tager sigte på at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder; der henviser til, at henvisninger i disse aftaler til at fremme kvinders indflydelse hovedsageligt er frivillige, og, når de er bindende, stort set ikke kan håndhæves i praksis; der henviser til, at en nylig undersøgelse fra Kommissionen viser, at der fortsat er kønsforskelle, hvad angår muligheder for adgang til beskæftigelse; der henviser til, at undersøgelsen viser, at en styrkelse af kvinders indflydelse og status ville kunne øge det globale BNP med 28 mia. EUR inden 2025, og at denne styrkelse på baggrund af kvindernes rolle i lokalsamfund er afgørende ud fra både økonomiske og sociale hensyn og af hensyn til fattigdomsbekæmpelse;

| P. | der henviser til, at mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder i både udviklings- og industrilandene udgør størstedelen af den private sektor og tegner sig for langt den største andel af beskæftigelsen; der henviser til, at mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder ifølge Det Internationale Handelscenter tilsammen udgør 95 % af alle virksomheder på globalt plan og tegner sig for ca. 50 % af det globale BNP og over 70 % af den samlede beskæftigelse; der henviser til, at op mod 40 % af alle mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder ejes af kvinder, mens kun 15 % af de eksporterende virksomheder ledes af kvinder; der henviser til, at OECD's tal viser, at kvindelige iværksættere ofte tjener 30-40 % mindre end deres mandlige kolleger (28); |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder i både udviklings- og industrilandene udgør størstedelen af den private sektor og tegner sig for langt den største andel af beskæftigelsen; der henviser til, at mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder ifølge Det Internationale Handelscenter tilsammen udgør 95 % af alle virksomheder på globalt plan og tegner sig for ca. 50 % af det globale BNP og over 70 % af den samlede beskæftigelse; der henviser til, at op mod 40 % af alle mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder ejes af kvinder, mens kun 15 % af de eksporterende virksomheder ledes af kvinder; der henviser til, at OECD's tal viser, at kvindelige iværksættere ofte tjener 30-40 % mindre end deres mandlige kolleger (28);

| Q. | der henviser til, at den offentlige debat og reaktionerne i hele Europa vedrørende handelsforhandlinger såsom det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab (TTIP), den omfattende økonomi- og handelsaftale mellem EU og Canada (CETA) og aftalen om handel med tjenesteydelser (TISA) har vist, at der er behov for gennemsigtige og inklusive forhandlinger, hvor der tages hensyn til de stærke bekymringer, som EU-borgerne i mange lande giver udtryk for; der henviser til, at EU's handelspolitik ikke bør sænke nogen af EU's standarder, og til, at offentlige tjenester altid bør holdes uden for handelsforhandlingerne; der henviser til, at enhver tvistbilæggelsesmekanisme bør udformes til at garantere de enkelte regeringers kapacitet til at regulere i offentlighedens interesse og til gavn for offentlige politiske mål; der henviser til, at der må forventes fremskridt på andre kritiske problemområder, f.eks. når det kommer til at styrke virksomhedernes sociale ansvarsforpligtelser med hensyn til menneskerettigheder; der henviser til, at en samlet holistisk tilgang til virksomhedernes ansvar for krænkelser af menneskerettighederne er nødvendig set i lyset af de globale værdikæder; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at den offentlige debat og reaktionerne i hele Europa vedrørende handelsforhandlinger såsom det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab (TTIP), den omfattende økonomi- og handelsaftale mellem EU og Canada (CETA) og aftalen om handel med tjenesteydelser (TISA) har vist, at der er behov for gennemsigtige og inklusive forhandlinger, hvor der tages hensyn til de stærke bekymringer, som EU-borgerne i mange lande giver udtryk for; der henviser til, at EU's handelspolitik ikke bør sænke nogen af EU's standarder, og til, at offentlige tjenester altid bør holdes uden for handelsforhandlingerne; der henviser til, at enhver tvistbilæggelsesmekanisme bør udformes til at garantere de enkelte regeringers kapacitet til at regulere i offentlighedens interesse og til gavn for offentlige politiske mål; der henviser til, at der må forventes fremskridt på andre kritiske problemområder, f.eks. når det kommer til at styrke virksomhedernes sociale ansvarsforpligtelser med hensyn til menneskerettigheder; der henviser til, at en samlet holistisk tilgang til virksomhedernes ansvar for krænkelser af menneskerettighederne er nødvendig set i lyset af de globale værdikæder;

| R. | der henviser til, at FN's vejledende principper om virksomheder, erhvervsliv og menneskerettigheder er bindende for alle stater og alle virksomheder, uanset deres størrelse, sektor, placering, ejerforhold eller struktur; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at FN's vejledende principper om virksomheder, erhvervsliv og menneskerettigheder er bindende for alle stater og alle virksomheder, uanset deres størrelse, sektor, placering, ejerforhold eller struktur;

| S. | der henviser til, at det i den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik, som Rådet vedtog i 2016, fastslås, at menneskerettighederne systematisk skal integreres i alle politiske sektorer og institutioner, herunder i den internationale handel og handelspolitik; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det i den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik, som Rådet vedtog i 2016, fastslås, at menneskerettighederne systematisk skal integreres i alle politiske sektorer og institutioner, herunder i den internationale handel og handelspolitik;

| T. | der henviser til, at den generelle toldpræferenceordning bl.a. har til formål at bidrage til fattigdomsudryddelse og fremme bæredygtig udvikling og god regeringsførelse; der henviser til, at GSP+ omfatter en konditionalitet, som har til formål at sikre, at støtteberettigede udviklingslande ratificerer og gennemfører 27 internationale konventioner om menneske- og arbejdstagerrettigheder, miljøbeskyttelse og god regeringsførelse; der henviser til, at det er afgørende at overvåge deres gennemførelse med regelmæssige mellemrum for at træffe foranstaltninger, når det er nødvendigt, og at lægge særlig vægt på ligestillingen mellem kønnene; der henviser til, at CEDAW er en af de relevante konventioner under GSP+; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at den generelle toldpræferenceordning bl.a. har til formål at bidrage til fattigdomsudryddelse og fremme bæredygtig udvikling og god regeringsførelse; der henviser til, at GSP+ omfatter en konditionalitet, som har til formål at sikre, at støtteberettigede udviklingslande ratificerer og gennemfører 27 internationale konventioner om menneske- og arbejdstagerrettigheder, miljøbeskyttelse og god regeringsførelse; der henviser til, at det er afgørende at overvåge deres gennemførelse med regelmæssige mellemrum for at træffe foranstaltninger, når det er nødvendigt, og at lægge særlig vægt på ligestillingen mellem kønnene; der henviser til, at CEDAW er en af de relevante konventioner under GSP+;

| U. | der henviser til, at mere end 40 % af landbrugsarbejdet i det globale Syd udføres af kvinder; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at mere end 40 % af landbrugsarbejdet i det globale Syd udføres af kvinder;

| V. | der henviser til, at udvidelsen af den globale handel og integrationen af udviklingslande i globale værdikæder kan medføre risiko for at skabe ulighed mellem kønnene, når disse anvendes til at fremstille mere økonomisk konkurrencesdygtige produkter; der henviser til, at dette også har gjort det muligt for mange kvindelige arbejdstagere at flytte fra den uformelle til den formelle sektor; der henviser til, at oprindelsesreglerne er blevet stadig vigtigere i forbindelse med globale værdikæder, hvor produktionen omfatter flere lande; der henviser til, at klarere og mere veldefinerede oprindelsesregler kan skabe en ramme med henblik på at skabe fuld gennemsigtighed og ansvarlighed i hele forsyningskæden, og dette kan få en positiv indvirkning for kvinder, navnlig dem, som arbejder i beklædningssektoren; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at udvidelsen af den globale handel og integrationen af udviklingslande i globale værdikæder kan medføre risiko for at skabe ulighed mellem kønnene, når disse anvendes til at fremstille mere økonomisk konkurrencesdygtige produkter; der henviser til, at dette også har gjort det muligt for mange kvindelige arbejdstagere at flytte fra den uformelle til den formelle sektor; der henviser til, at oprindelsesreglerne er blevet stadig vigtigere i forbindelse med globale værdikæder, hvor produktionen omfatter flere lande; der henviser til, at klarere og mere veldefinerede oprindelsesregler kan skabe en ramme med henblik på at skabe fuld gennemsigtighed og ansvarlighed i hele forsyningskæden, og dette kan få en positiv indvirkning for kvinder, navnlig dem, som arbejder i beklædningssektoren;

| W. | der henviser til, at disse nye handelsrelaterede beskæftigelsesmuligheder for kvinder i udviklingslande har bidraget væsentligt til at øge husstandsindkomsten og nedbringe fattigdommen; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at disse nye handelsrelaterede beskæftigelsesmuligheder for kvinder i udviklingslande har bidraget væsentligt til at øge husstandsindkomsten og nedbringe fattigdommen;

| X. | der henviser til, at beklædningssektoren hovedsageligt beskæftiger kvinder; der henviser til, at det er vigtigt at minde om, at 289 mennesker omkom ved en brand i Karachi i Pakistan i september 2012, at en brand i Tazreen Fashions-fabrikken i Bangladesh samme år kostede 117 mennesker livet og sårede mere end 200 arbejdstagere, og at de strukturelle fejl i Rana Plaza, også i Bangladesh, i 2013 kostede 1 129 mennesker livet, mens omkring 2 500 mennesker kom til skade; der henviser til, at alle disse var tekstilfabrikker; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at beklædningssektoren hovedsageligt beskæftiger kvinder; der henviser til, at det er vigtigt at minde om, at 289 mennesker omkom ved en brand i Karachi i Pakistan i september 2012, at en brand i Tazreen Fashions-fabrikken i Bangladesh samme år kostede 117 mennesker livet og sårede mere end 200 arbejdstagere, og at de strukturelle fejl i Rana Plaza, også i Bangladesh, i 2013 kostede 1 129 mennesker livet, mens omkring 2 500 mennesker kom til skade; der henviser til, at alle disse var tekstilfabrikker;

| Y. | der henviser til, at de fleste arbejdstagere i eksportforarbejdningszoner (EPZ'er) er kvinder; der henviser til, at disse EPZ'er i visse lande er undtaget fra den lokale arbejdslovgivning, forbyder eller begrænser fagforeningsvirksomhed og ikke giver arbejdstagerne adgang til domstolsprøvelse, hvilket er en klar overtrædelse af ILO's grundlæggende standarder; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at de fleste arbejdstagere i eksportforarbejdningszoner (EPZ'er) er kvinder; der henviser til, at disse EPZ'er i visse lande er undtaget fra den lokale arbejdslovgivning, forbyder eller begrænser fagforeningsvirksomhed og ikke giver arbejdstagerne adgang til domstolsprøvelse, hvilket er en klar overtrædelse af ILO's grundlæggende standarder;

| Z. | der henviser til, at den offentlige og private sektor, civilsamfundet (især kvinderettighedsorganisationer), arbejdsmarkedets parter og fagforeninger har viden og potentiale til at spille en afgørende rolle i udformningen af handelspolitikken og i overvågningen og indsamlingen af data, der kan oplyse om de problemer, som kvinder står over for i forbindelse med liberaliseringen af handelen, med henblik på at styrke kvinders rettigheder og deres økonomiske indflydelse og fremme kvindelige iværksættere; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at den offentlige og private sektor, civilsamfundet (især kvinderettighedsorganisationer), arbejdsmarkedets parter og fagforeninger har viden og potentiale til at spille en afgørende rolle i udformningen af handelspolitikken og i overvågningen og indsamlingen af data, der kan oplyse om de problemer, som kvinder står over for i forbindelse med liberaliseringen af handelen, med henblik på at styrke kvinders rettigheder og deres økonomiske indflydelse og fremme kvindelige iværksættere;

| AA. | der henviser til, at arrangementer såsom det internationale forum om kvinder og handel afholdt af Europa-Kommissionen den 20. juni 2017 giver talrige økonomiske aktører og repræsentanter for civilsamfundet mulighed for at udveksle og igangsætte initiativer vedrørende handelens ligestillingseffekt; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at arrangementer såsom det internationale forum om kvinder og handel afholdt af Europa-Kommissionen den 20. juni 2017 giver talrige økonomiske aktører og repræsentanter for civilsamfundet mulighed for at udveksle og igangsætte initiativer vedrørende handelens ligestillingseffekt;

| AB. | der henviser til, at multilaterale platforme og mellemstatslige fora, f.eks. FN's mål for bæredygtig udvikling og Women20 (W20), er afgørende for at fremme debatten om ligestilling og handling på området blandt sagkyndige og for at sikre et godt grundlag for at skabe konsensus; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at multilaterale platforme og mellemstatslige fora, f.eks. FN's mål for bæredygtig udvikling og Women20 (W20), er afgørende for at fremme debatten om ligestilling og handling på området blandt sagkyndige og for at sikre et godt grundlag for at skabe konsensus;

| AC. | der henviser til, at offentlige tjenester samt tjenester af almen interesse nu og i fremtiden samt tjenester af almen økonomisk interesse skal udelukkes fra forhandlinger om og anvendelsesområdet for EU's handelsaftaler (navnlig, men ikke begrænset til vand, sanitet, sundhed, pleje, sociale tjenester, sociale sikringssystemer, uddannelse, affaldshåndtering og offentlig transport); der henviser til, at Kommissionen har forpligtet sig til at sikre, at disse tjenester fortsat hører under medlemsstaternes kompetence, og at regeringerne ikke kan pålægges at privatisere bestemte ydelser eller forhindres i at fastlægge, regulere, levere eller støtte ydelser af almen interesse til enhver tid; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at offentlige tjenester samt tjenester af almen interesse nu og i fremtiden samt tjenester af almen økonomisk interesse skal udelukkes fra forhandlinger om og anvendelsesområdet for EU's handelsaftaler (navnlig, men ikke begrænset til vand, sanitet, sundhed, pleje, sociale tjenester, sociale sikringssystemer, uddannelse, affaldshåndtering og offentlig transport); der henviser til, at Kommissionen har forpligtet sig til at sikre, at disse tjenester fortsat hører under medlemsstaternes kompetence, og at regeringerne ikke kan pålægges at privatisere bestemte ydelser eller forhindres i at fastlægge, regulere, levere eller støtte ydelser af almen interesse til enhver tid;

| AD. | der henviser til, at handel med tjenesteydelser og offentlige indkøb kan påvirke kvinder uforholdsmæssigt hårdt, og der henviser til, at offentlige indkøb er et redskab, der giver regeringer mulighed for at have en positiv indvirkning på ugunstigt stillede befolkningsgrupper, især kvinder; der henviser til, at privatiseringen af sundheds- og plejeydelser risikerer at øge uligheden og kan have en negativ indvirkning på arbejdsforholdene for mange kvinder; der henviser til, at forholdsvis mange kvinder er ansat inden for det offentlige, og at de som brugere af offentlige tjenesteydelser i højere grad end mænd er afhængige af økonomisk overkommelige, lettilgængelige og efterspørgselsbaserede offentlige tjenester høj kvalitet, navnlig sociale tjenesteydelser såsom børnepasning og pleje af familiemedlemmer; der henviser til, at lavere nationale husstandsindkomster og nedskæringer i offentlige tjenester samt prisstigninger stort set altid flytter denne omsorgsbyrde over på kvinderne og dermed hæmmer ligestillingen mellem kønnene; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at handel med tjenesteydelser og offentlige indkøb kan påvirke kvinder uforholdsmæssigt hårdt, og der henviser til, at offentlige indkøb er et redskab, der giver regeringer mulighed for at have en positiv indvirkning på ugunstigt stillede befolkningsgrupper, især kvinder; der henviser til, at privatiseringen af sundheds- og plejeydelser risikerer at øge uligheden og kan have en negativ indvirkning på arbejdsforholdene for mange kvinder; der henviser til, at forholdsvis mange kvinder er ansat inden for det offentlige, og at de som brugere af offentlige tjenesteydelser i højere grad end mænd er afhængige af økonomisk overkommelige, lettilgængelige og efterspørgselsbaserede offentlige tjenester høj kvalitet, navnlig sociale tjenesteydelser såsom børnepasning og pleje af familiemedlemmer; der henviser til, at lavere nationale husstandsindkomster og nedskæringer i offentlige tjenester samt prisstigninger stort set altid flytter denne omsorgsbyrde over på kvinderne og dermed hæmmer ligestillingen mellem kønnene;

| AE. | der henviser til, at systemet med intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR) bidrager til EU's videnbaserede økonomi; der henviser til, at bestemmelser om intellektuel ejendomsret vedrørende patenter, der forbyder fremstilling af generiske lægemidler, kan have en betydelig indvirkning på kvinders særlige sundhedsmæssige behov; der henviser til, at kvinder i højere grad end mænd er afhængige af økonomisk overkommelig adgang til sundhedspleje og lægemidler, navnlig for så vidt angår seksuel og reproduktiv sundhed og reproduktive rettigheder; der henviser til, at adgang til lægemidler i tredjelande ikke bør anfægtes på grundlag af beskyttelsen af intellektuel ejendomsret; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at systemet med intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR) bidrager til EU's videnbaserede økonomi; der henviser til, at bestemmelser om intellektuel ejendomsret vedrørende patenter, der forbyder fremstilling af generiske lægemidler, kan have en betydelig indvirkning på kvinders særlige sundhedsmæssige behov; der henviser til, at kvinder i højere grad end mænd er afhængige af økonomisk overkommelig adgang til sundhedspleje og lægemidler, navnlig for så vidt angår seksuel og reproduktiv sundhed og reproduktive rettigheder; der henviser til, at adgang til lægemidler i tredjelande ikke bør anfægtes på grundlag af beskyttelsen af intellektuel ejendomsret;

| AF. | der henviser til, at beslutninger vedrørende handel og handelsaftaler kun i ringe omfang træffes af kvinder, da forhandlingsdelegationer, parlamenter og regeringer stadig langt fra har fået en kønsafbalanceret sammensætning; der henviser til, at kønsmæssig balance i disse institutioner ikke blot kan føre til bedre integrering af ligestillingsspørgsmål, men også øge beslutningstagningens demokratiske legitimitet; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at beslutninger vedrørende handel og handelsaftaler kun i ringe omfang træffes af kvinder, da forhandlingsdelegationer, parlamenter og regeringer stadig langt fra har fået en kønsafbalanceret sammensætning; der henviser til, at kønsmæssig balance i disse institutioner ikke blot kan føre til bedre integrering af ligestillingsspørgsmål, men også øge beslutningstagningens demokratiske legitimitet;

| AG. | der henviser til, at der ikke allokeres tilstrækkeligt mange menneskelige ressourcer i Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at sikre, at der indarbejdes et ligestillingsperspektiv i EU's handelspolitik og navnlig i hele processen i forbindelse med handelsforhandlinger; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at der ikke allokeres tilstrækkeligt mange menneskelige ressourcer i Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at sikre, at der indarbejdes et ligestillingsperspektiv i EU's handelspolitik og navnlig i hele processen i forbindelse med handelsforhandlinger;

| AH. | der henviser til, at Kommissionen, når den arbejder med de retlige rammer for forholdsvis nye handelspolitiske områder såsom e-handel, lige fra starten bør tage hensyn til deres indvirkning på kønsrollerne, balancen mellem arbejdsliv og privatliv og mængden af ubetalt arbejde; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at Kommissionen, når den arbejder med de retlige rammer for forholdsvis nye handelspolitiske områder såsom e-handel, lige fra starten bør tage hensyn til deres indvirkning på kønsrollerne, balancen mellem arbejdsliv og privatliv og mængden af ubetalt arbejde;

| AI. | der henviser til, at der er påvist en direkte forbindelse mellem handel med konfliktmineraler og omfattende krænkelser af menneskerettighederne, herunder voldtægt og seksuel vold mod kvinder og piger, børne- og slavearbejde samt massefordrivelser; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at der er påvist en direkte forbindelse mellem handel med konfliktmineraler og omfattende krænkelser af menneskerettighederne, herunder voldtægt og seksuel vold mod kvinder og piger, børne- og slavearbejde samt massefordrivelser;

I.   
  Styrkelse af kønsligestillingen i handel: almindelige betragtninger og formål

| 1. | understreger, at EU er forpligtet til at føre en værdibaseret handelspolitisk, som omfatter, at der sikres et højt niveau for beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder og miljøet, og at de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne, herunder ligestilling mellem mænd og kvinder, respekteres; minder om, at alle EU's handelsaftaler skal omfatte et ambitiøst kapitel, der kan håndhæves, om handel og bæredygtig udvikling; understreger, at handelsforpligtelser i EU-aftaler aldrig bør tilsidesætte menneskerettighederne, kvinders rettigheder eller miljøbeskyttelse, og bør tage hensyn til det lokale, sociale og økonomiske miljø; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om, at ligestillingen er fast forankret i alle EU's politikker, jf. artikel 8 i TEUF; bemærker, at det i denne artikel hedder, at "i alle sine aktiviteter tilstræber Unionen at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem kvinder og mænd"; opfordrer Kommissionen til at øge politikkohærensen mellem forskellige politikker som f.eks. handel, udvikling, landbrug, beskæftigelse, migration og ligestilling mellem mænd og kvinder; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at en retfærdig og inklusiv international handelspolitik kræver en klar ramme, der bidrager til at forbedre kvinders indflydelse og status og deres leve- og arbejdsvilkår, styrke ligestillingen mellem kønnene, beskytte miljøet og fremme social retfærdighed, international solidaritet og international økonomisk udvikling; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at handelspolitikkens overordnede formål skal være at fremme økonomisk vækst til gensidig gavn; minder om, at handelspolitikken ganske vist kan fremme andre værdier, som Unionen kæmper for i den multilaterale arena, men at der er grænser for, hvilke globale problemer der kan løses gennem af handelspolitik og handelsaftaler; |
| --- | --- |

4.

| 5. | insisterer på, at den nye generation af handelsaftaler bør fremme relevante internationale standarder og retlige instrumenter, herunder om ligestilling mellem mænd og kvinder som f.eks. CEDAW, Beijinghandlingsprogrammet, de grundlæggende ILO-konventioner og målene for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at handelsforpligtelser i EU-aftaler aldrig bør tilsidesætte menneskerettighederne; glæder sig over FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne og opfordrer medlemsstaterne til at vedtage og udarbejde nationale handlingsplaner i overensstemmelse med FN's vejledende principper, under hensyntagen til kvinders rettigheder og nødvendigheden af at bekæmpe kønsbaseret vold; opfordrer Kommissionen til at bruge handelsforhandlingerne til at tilskynde EU's handelspartnere til at vedtage deres egne nationale handlingsplaner; støtter de igangværende forhandlinger om at oprette et bindende FN-instrument om transnationale selskaber og andre virksomheder for så vidt angår menneskerettigheder; understreger vigtigheden af, at EU er aktivt involveret i denne mellemstatslige proces, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde handelspartnere til at engagere sig konstruktivt i disse forhandlinger; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at artikel 16 og 17 i verdenserklæringen om menneskerettighederne respekteres fuldt ud af EU's handelspartnere som et middel til at bekæmpe kønsbaserede uligheder inden for sociale og økonomiske rettigheder; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om, at kun medlemsstaterne har kompetence til at regulere og ændre liberaliseringen af tjenesteydelser af almen interesse, og opfordrer dem derfor til at beskytte grundlæggende mål såsom ligestilling mellem mænd og kvinder, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, folkesundhed og sociale og miljømæssige standarder; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at det er nødvendigt, at regeringerne bevarer deres mulighed for at bevilge ressourcer til opnåelse af kvinders rettigheder og ligestilling mellem kvinder og mænd for at sikre en inkluderende og bæredygtig fremtid for vores samfund; understreger i denne forbindelse, at det i overensstemmelse med SDG-mål 17.15 er af allerstørste betydning at respektere partnerlandenes demokratiske politiske råderum til at lovgive og træffe passende beslutninger, der passer til deres egen nationale kontekst, imødekomme deres befolkningers krav og leve op til deres forpligtelser på menneskerettighedsområdet og andre internationale forpligtelser, herunder dem der vedrører ligestilling mellem kvinder og mænd; |
| --- | --- |

9.

| 10. | minder om, at det har opfordret Kommissionen til at sætte en stopper for systemet for tvistbilæggelse mellem investorer og stater, og understreger, at enhver tvistbilæggelsesmekanisme bør udformes til at garantere de enkelte regeringers kapacitet til at regulere i offentlighedens interesse og til at tjene målsætningerne for den offentlige politik, herunder foranstaltninger til at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder samt stærkere arbejdsmarkeds-, miljø- og forbrugerrettigheder; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bemærker, at bestemmelserne om intellektuel ejendomsret i handel ofte har en indvirkning på folkesundheden, herunder kvinders sundhedsmæssige behov; opfordrer Kommissionen og Rådet til at sikre, at der i bestemmelser om intellektuelle ejendomsret i handelsaftaler tages behørigt hensyn til kvinders rettigheder, navnlig med hensyn til deres indvirkning på kvinders sundhed, herunder adgang til økonomisk overkommelig sundhedspleje og lægemidler; opfordrer Kommissionen og Rådet til at fremme beskyttelsen af geografiske betegnelser som et redskab af særlig betydning for styrkelsen af kvinders indflydelse og status i landdistrikterne; opfordrer desuden Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at genoverveje en udvidelse af beskyttelsen, således at den også omfatter ikke-landbrugsprodukter, i betragtning af at EU allerede har aftalt at beskytte ikke-landbrugsprodukter med geografiske betegnelser i frihandelsaftaler; |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om, at målene for bæredygtig udvikling kræver kønsopdelte data for at kunne registrere de fremskridt, der gøres med at nå alle mål, herunder mål nr. 5 om ligestilling mellem mænd og kvinder; understreger, at der ikke er tilstrækkelige data til rådighed om handelens indvirkning på ligestilling mellem mænd og kvinder, og opfordrer til, at der indsamles tilstrækkelige og passende kønsopdelte data om virkningerne af handel; understreger, at disse oplysninger vil gøre det muligt at fastlægge en metode med klare og målelige indikatorer på regionalt, nationalt og sektorielt plan, forbedre analyserne og fastsætte, hvilke mål der skal nås, og hvilke foranstaltninger der skal træffes for at sikre, at kvinder og mænd har lige meget gavn af handelen; understreger, at der bør lægges særlig vægt på kvantitative og kvalitative kønsopdelte analyser af udviklingen på arbejdsmarkedet, ejerskabet af aktiver og den finansielle inklusion i sektorer, der er blevet påvirket af handel; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med europæiske og internationale organisationer såsom Verdensbanken, FN, OECD og Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder (EIGE) og nationale statistiske kontorer med henblik på at forbedre indsamlingen af disse data og adgangen til dem; opfordrer EU og dets medlemsstater til i forudgående og efterfølgende konsekvensanalyser at medtage landespecifikke og sektorspecifikke kønsrelaterede konsekvenser af EU's handelspolitik og aftaler; understreger, at resultaterne af den kønsrelaterede analyse bør tages i betragtning i handelsforhandlingerne – idet der tages hensyn til både positive og negative virkninger i hele processen, fra forhandlingsfasen til gennemførelsesfasen – og bør ledsages af foranstaltninger, der skal forebygge eller opveje eventuelle negative virkninger; |
| --- | --- |

12.

II.   
  Styrkelse af kønsligestillingen i handel: sektorspecifikke overvejelser og mål

| 13. | understreger, at tjenesteydelser af almen interesse og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse – herunder, men ikke begrænset til, vand, sociale ydelser, socialsikringssystemer, uddannelse, affaldshåndtering, offentlig transport og sundhedspleje – fortsat skal være undtaget fra anvendelsesområdet for handelsforhandlinger og høre under medlemsstaternes kompetence; opfordrer indtrængende EU til at sikre, at handels- og investeringsaftaler ikke fører til en privatisering af offentlige tjenesteydelser, som kan have en indvirkning på kvinder, både som tjenesteydere og tjenestebrugere, og øge uligheden mellem kvinder og mænd; understreger, at spørgsmålet om offentlig levering af sociale tjenesteydelser er særligt vigtigt for ligestillingen mellem kvinder og mænd, da ændringer i adgangen til og brugerbetalingen af sådanne tjenesteydelser og deres kvalitet kan skabe en kønsulige fordeling af ulønnet omsorgsarbejde; minder om, at regeringer og nationale og lokale myndigheder skal bevare den fulde ret og kapacitet til at indføre, regulere, vedtage, opretholde eller ophæve enhver foranstaltning vedrørende bestilling, tilrettelæggelse, finansiering og levering af universel adgang til tjenesteydelser af almen interesse og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at handelspolitikken kan påvirke adgangen til grundlæggende sundhedsydelser og derfor kan påvirke adgangen til og udviklingen af mål for reproduktiv og seksuel sundhed og dermed forbundne rettigheder i politikker, programmer og tjenester; understreger derfor, at grundlæggende sundhedspleje – navnlig adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og dermed forbundne rettigheder – er fritaget fra handelsforhandlinger, og bemærker, at de hører under medlemsstaternes kompetence; |
| --- | --- |

14.

| 15. | efterlyser bindende, håndhævelige og effektive foranstaltninger til at bekæmpe udnyttelse og forbedre arbejds- og levevilkårene for kvinder i eksportorienterede industrier, i overensstemmelse med målet om at forbedre leve- og arbejdsvilkårene for kvinder i berørte lande og sektorer, navnlig i beklædnings-, tekstil- og landbrugssektorer, for at undgå, at handelsliberaliseringen bidrager til usikre arbejdstagerrettigheder og større kønsbestemte lønforskelle; mener, at sådanne foranstaltninger og etableringen af fælles definitioner bør muliggøre en klarere og bedre koordineret indsats med internationale organisationer som FN, WTO, ILO og OECD; påskønner Bangladesh-bæredygtighedsaftalen som et godt eksempel og som et skridt fremad med hensyn til at få en overvågningsmekanisme på plads og opfordrer til, at betingelserne heri overholdes nøje; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen, alle internationale aktører og alle berørte virksomheder til at overholde OECD's nye retningslinjer om due diligence, som skal sikre ansvarlige forsyningskæder i sektoren for beklædning og fodtøj; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer til et øget fokus på kvinder, der arbejder i den uformelle sektor, og anerkender behovet for at styrke anstændige arbejdsvilkår for kvindelige arbejdstagere i denne sektor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at det typisk er kvinder og piger, der lider mest, da arbejdsrelateret menneskehandel hænger tæt sammen med menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at virkningerne af stigende eksport af landbrugsprodukter generelt er mindre gunstige for kvinder end for mænd, idet nye tendenser peger på, at små landbrugere, hvoraf mange er kvinder, ofte ikke er i stand til at konkurrere på udenlandske markeder på grund af arvelovgivning, manglende adgang til kredit, oplysninger, jord og netværk samt muligheder for at overholde nye regler og standarder; bemærker, at der skal gøres en særlig indsats for at styrke handelens positive virkninger for kvinder i landbrugssektoren, hvor kvinder er særligt sårbare, men også har et klart potentiale til selvstændiggørelse; fremhæver, at virksomheder, der ejes af kvinder, ville drage nytte af afskaffelsen af kønsstereotyper, øget markedsadgang og lettere adgang til finansiering, markedsføring og netværk samt bedre kapacitetsopbygning og uddannelse; bemærker, at handelsliberalisering kan have negativ indvirkning på kvinder i sektorer som landbrug og fødevareforarbejdning; understreger, at kvinder, selv om de dominerer inden for verdens fødevareproduktion (og udgør 50-80 % af den globale arbejdsstyrke), ejer mindre end 20 % af jorden, og at et øget kommercielt pres på og efterspørgsel efter jord følgelig også gør det vanskeligt for fattige kvinder at opnå eller fastholde en sikker og retfærdig adgang til jord; minder om, at der er nødvendigt at forebygge de potentielt negative konsekvenser, som bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder kan få for f.eks. privatiseringen af frø i handelsaftaler om fødevaresuverænitet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at kvinder, der arbejder i subsistenslandbrug, støder på yderligere forhindringer med hensyn til at opretholde fødevaresuverænitet på grund af en stærk beskyttelse af plantenyheder under den internationale konvention om beskyttelse af plantenyheder (UPOV-konventionen) i handelsaftaler; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at EU's import af landbrugsprodukter kan undergrave traditionelle smålandbrug og dermed bringe kvinders indkomstmuligheder i fare; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder om mikrovirksomheders og SMV'ers betydning for EU's økonomiske struktur; opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at støtte mikrovirksomheder og SMV'er, med særlig fokus på og foranstaltninger for mikrovirksomheder og SMV'er, som ledes af kvinder; opfordrer EU og dets medlemsstater til i forbindelse med oprettelsen af hjælpecentraler for eksport at være særlig opmærksomme på de særlige omstændigheder for mikrovirksomheder og SMV'er, som ledes af kvinder, for at drage fordel af de muligheder, der skabes af frihandelsaftaler, og for at styrke tjenesteydelser, teknologier og infrastrukturer (såsom adgang til internettet), som er af særlig betydning for kvinders økonomiske indflydelse og status og mikrovirksomheder og SMV'er, der ledes af kvinder; opfordrer Kommissionen til at hjælpe med at etablere partnerskaber mellem kvindelige iværksættere i EU og deres modparter i udviklingslande; |
| --- | --- |

21.

III.   
  Styrkelse af kønsligestillingen i handel: foranstaltninger, der kræves på EU-plan

| 22. | insisterer på, at visse elementer i EU's handelspolitik såsom kapitler om handel og bæredygtig udvikling eller GSP+-ordningen og overvågningen heraf kan bidrage til at fremme og overholde menneskerettighederne, herunder ligestilling mellem kønnene, arbejdstagerrettigheder og miljøbeskyttelse; insisterer på, at der er behov for bindende og håndhævelige bestemmelser i EU's handelsaftaler for at sikre respekt for menneskerettighederne, herunder ligestilling mellem kønnene og miljø- og arbejdstagerbeskyttelse, og for at sikre, at EU's handelspolitik er i overensstemmelse med Unionens overordnede mål om bæredygtig udvikling, fattigdomsbekæmpelse og ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at sikre, at målene for bæredygtig udvikling, særlig mål nr. 5 om ligestilling mellem kvinder og mænd og den strategiske indsats for ligestilling mellem kvinder og mænd 2016-2019, afspejles fuldt ud i EU's handelspolitik; |
| --- | --- |

23.

| 24. | beklager, at EU's handelsstrategi "Handel for alle"ikke nævner ligestilling mellem mænd og kvinder; glæder sig over, at der i rapporten om gennemførelsen af EU's handelspolitiske strategi "Handel for alle"af 13. september 2017 tages fat på spørgsmålet om ligestilling mellem mænd og kvinder i handelen, og at det heri præciseres, at det er afgørende at opnå en bedre forståelse af handelsinstrumenternes ligestillingseffekt; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til denne dimension i sin midtvejsevaluering af strategien "Handel for alle", og til at sikre, at kønsperspektivet medtages og integreres i EU's handels- og investeringspolitik, da det ville øge de samlede gevinster fra handelsmuligheder for alle; minder om, at handelspolitikken kan bidrage til at fremme ligestillingen mellem kønnene på den internationale scene, og at den bør anvendes som et redskab til at forbedre leve- og arbejdsvilkårene for kvinder på lige fod med mænd, f.eks. ved at støtte nedbringelse af lønforskellene mellem mænd og kvinder ved at fremme skabelsen af bedre kvalitetsjob for kvinder; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at sikre, at bestemmelser om offentlige indkøb har en positiv indvirkning – ikke mindst set ud fra et ligestillingsperspektiv – når de medtages i EU's handelsaftaler; opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at støtte mikrovirksomheders og små og mellemstore virksomheders adgang til offentlige indkøb og til at udvikle særlige foranstaltninger for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, der ejes af kvinder; opfordrer til medtagelse af bestemmelser, der har til formål at forenkle procedurerne og øge gennemsigtigheden for tilbudsgivere, herunder fra lande uden for EU; opfordrer til yderligere fremme af socialt og miljømæssigt ansvarlige offentlige indkøb under hensyntagen til formålet om at sikre ligebehandling af mænd og kvinder, lige løn til mænd og kvinder og fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder på grundlag af erfaringerne med "Chile Compras"-bestemmelserne for bæredygtige offentlige indkøb; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer Kommissionen og Rådet til i handelsaftalerne at fremme forpligtelsen til at vedtage, opretholde og gennemføre effektive love, forskrifter og politikker om ligestilling mellem kønnene, herunder de foranstaltninger, der er nødvendige for at fremme ligestilling mellem kønnene og kvinders indflydelse på alle niveauer; |
| --- | --- |

26.

| 27. | glæder sig over, at Kommissionen har forpligtet sig til at sikre, at forhandlingerne om modernisering af den nuværende associeringsaftale mellem Chile og EU for første gang i EU's historie vil omfatte et særligt kapitel om ligestilling og handel; understreger behovet for at være informeret om indholdet af dette kapitel; opfordrer Kommissionen og Rådet til at fremme og støtte inddragelsen af en specifik kønskapitel i EU's handels- og investeringsaftaler, der bygger på eksisterende eksempler såsom frihandelsaftalerne Chile-Uruguay og Chile-Canada og at sikre, at de specifikt indeholder tilsagn om at fremme ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status; opfordrer til fremme af internationale tilsagn vedrørende kvinders rettigheder, ligestilling mellem mænd og kvinder, integration af ligestillingsaspektet og styrkelse af kvinders indflydelse og status i alle EU's handelsaftaler, der tager udgangspunkt i Beijinghandlingsprogrammet og målene for bæredygtig udvikling; opfordrer ligeledes til, at der medtages bestemmelser i disse handelsaftaler, der skal sikre, at deres institutionelle strukturer sikre regelmæssig revision omfattende drøftelser og udveksling af oplysninger og bedste praksis vedrørende ligestilling mellem kønnene og handel, bl.a. gennem inddragelse af kvinder og eksperter i ligestilling mellem kønnene på alle niveauer af de berørte myndigheder, herunder i handelsforhandlingsdelegationer, fælles udvalg, ekspertgrupper, indenlandske rådgivningsgrupper, blandede rådgivende udvalg og organer til bilæggelse af tvister; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til på multilateralt plan at fremme aftaler, der udvider den beskyttelse, som indrømmes i kønssensitiv EU-lovgivning såsom forordningen om konfliktmineraler; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til at sikre, at virksomheder, der deltager i projekter, som EIB medfinansierer, pålægges at leve op til princippet om ligeløn og løngennemsigtighed samt til ligestillingsprincippet som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF (29); |
| --- | --- |

29.

| 30. | er overbevist om, at CEDAW er af stor betydning for alle politikområder, herunder handel; understreger, at alle EU-medlemsstaterne er tiltrådt CEDAW-konventionen; opfordrer derfor Kommissionen til at medtage en henvisning til CEDAW i handelsaftalerne og til at tage skridt hen imod EU's tiltrædelse og ratifikation af konventionen; opfordrer medlemsstaterne til at indarbejde princippet om ligestilling i deres retssystemer, afskaffe alle diskriminerende love og vedtage hensigtsmæssige nye love, der forbyder diskrimination af kvinder; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer EU til at sikre, at bestemmelser baseret på de grundlæggende arbejdsstandarder og ILO's konventioner, indgår i handelsaftalerne; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne om ratifikationen og gennemførelsen af disse konventioner, særlig konvention nr. 189 om ordentlige arbejdsforhold for husarbejdere og konvention nr. 156 om arbejdstagere med familiemæssige forpligtelser, da de omhandler arbejdstagernes behov på verdensplan, og for at sikre, at de sociale rettigheder, ikke-diskrimination og ligebehandling er omfattet af handelsaftalerne; opfordrer Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at gøre en yderligere indsats i ILO-regi for at gennemføre disse konventioner og styrke internationale arbejdsmarkedsstandarder for anstændige arbejdsforhold i globale værdikæder, idet der navnlig fokuseres på kvinder; minder om, at effektiv gennemførelse af disse standarder og konventioner har en positiv indvirkning på kvinders arbejdsvilkår i EU og i tredjelande; opfordrer Kommissionen til at sikre, at handelsaftaler mellem EU og andre partnere bidrager til at udrydde praksisser såsom umenneskelig udnyttelse af medarbejdere, navnlig kvinder; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at de sociale og miljømæssige standarder, og navnlig arbejdstagerrettigheder, der skrives under på i frihandelsaftaler og selvstændige ordninger, gælder inden for handelspartnernes samlede territorium, især i eksportforarbejdningszoner; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger vigtigheden af overvågning og gennemførelse af EU's generelle toldpræferenceordning (GSP) og GSP+-ordningen, navnlig med hensyn til anvendelsen af centrale konventioner; påpeger, at konventionerne under GSP+-ordningen indeholder konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder fra 1979, konvention nr. 111 vedrørende forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv samt konvention nr. 100 vedrørende lige løn til mandlige og kvindelige arbejdere for arbejde af samme værdi; understreger, at overholdelse og gennemførelse af denne type konventioner bidrager til at fremme ligestilling mellem kønnene; anerkender, at GSP og GSP+ er værdifulde værktøjer for fremme af respekten for menneskerettighederne; opfordrer Kommissionen til at finde metoder til at forbedre disse systemer ved hjælp af f.eks. styrkelse af deres konditionalitet til at fjerne retlig forskelsbehandling mod kvinder og til fortsat at knytte økonomiske incitamenter sammen med den effektive vedtagelse, gennemførelse og passende overvågning af grundlæggende menneskerettigheder og af miljømæssige og arbejdsretlige konventioner, der er særligt relevante for kvinder; glæder sig i denne henseende over Kommissionens midtvejsevaluering af GSP-ordningerne; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at sikre, at der i forhandlinger på WTO-plan: tages behørigt hensyn til ligestilling mellem kønnene, når de udarbejder nye regler og aftaler, og når de gennemfører og reviderer bestående aftaler, herunder i WTO's ordning med fornyet undersøgelse af handelspolitikken; sikres øget gennemsigtighed i alle WTO-forhandlinger; og at det sikres, at der rettes fokus mod ligestilling i alle igangværende og fremtidige forhandlinger på områder som bl.a. landbrug, fiskeri, tjenesteydelser og e-handel; opfordrer endvidere Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at forsvare og fremme en forbedret position for kvinder i globale værdikæder (optimal udnyttelse af WTO- redskaber såsom aftalen om handelslettelser), at udvikle kapacitetsopbygningsprogrammer og organisere jævnlige drøftelser mellem eksperter og udveksling af god praksis, at støtte vedtagelsen af kønsrelaterede foranstaltninger i WTO's administrative struktur og navnlig at sikre, at WTO's sekretariat har den tekniske kapacitet til at gennemføre en kønsspecifik analyse af handelsreglerne (herunder midlerne til at gennemføre kønsspecifikke konsekvensanalyser i alle faser af dens arbejde, som f.eks. kvantitative undersøgelser om kvinder, der nyder godt af teknisk bistand); opfordrer endelig Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at gøre brug af WTO-redskaberne på ligestillingsområdet, både i retspraksis og i igangværende handelsforhandlinger, og ligeledes at støtte et bedre samarbejde mellem WTO og andre internationale organisationer såsom UNCTAD, UN Women og ILO i bestræbelserne på at fremme inklusiv international handel og kvinders rettigheder og ligestilling; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen til at støtte de internationale bestræbelser på at fremme integrationen af kønsaspektet i handelspolitikken og i programmer såsom "She Trades"-initiativet fra Det Internationale Handelscenter (ITC), der har til formål at forbinde en million kvindelige iværksættere til markederne inden 2020 (30), og opfordrer i den forbindelse til international udveksling af bedste praksis for kønsspecifikke politikker og programmer inden for de pågældende organisationer og organer som f.eks. WTO, ITC og FN; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer Kommissionen til at styrke virksomhedernes sociale ansvar og due diligence i frihandelsaftaler, i overensstemmelse med FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder og OECD's retningslinjer for due diligence; opfordrer indtrængende EU til at styrke virksomhedernes sociale ansvar og tage hensyn til due diligence i frihandelsaftaler og opfordrer WTO til at tage hensyn til ligestilling i sin handelspolitik; understreger ligeledes betydningen af at adressere dette spørgsmål i andre internationale og multilaterale organisationer og fora såsom FN, Verdensbanken og OECD; minder om, at Parlamentet i 2010 krævede, at virksomhederne skulle offentliggøre status over varetagelsen af deres sociale ansvar, at der skulle indføres krav om due diligence i alle virksomheder, og at begrebet virksomhedernes sociale ansvar skulle konsolideres; glæder sig derfor over, at store selskaber skal offentliggøre ikkefinansielle oplysninger og oplysninger om mangfoldighed fra og med 2017 i overensstemmelse med direktivet om ikkefinansiel rapportering; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger, at det er nødvendigt at forbedre adfærdskodekser, mærkninger og fair trade-ordninger og sikre, at de er i overensstemmelse med internationale standarder som f.eks. FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne, FN's initiativ "Global Compact"og OECD's retningslinjer for multinationale selskaber; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer EU til at sikre, at sekretariaterne hos de EU-institutioner, der er ansvarlige for handelspolitikken og handelsforhandlingerne, har den viden og den tekniske kapacitet, der er nødvendige for at indarbejde et ligestillingsperspektiv i hele forhandlingsprocessen lige fra indgåelse til anvendelse og evaluering; glæder sig over udnævnelsen af et kontaktpunkt vedrørende ligestillingsspørgsmål i GD Handel, der har ansvaret for at overvåge, om der tages hensyn til kønsaspekter i EU's handelsaftaler, for at sikre integration af ligestillingsaspektet i EU's handelspolitik; anmoder Kommissionen om at sikre uddannelse i kønsligestilling eller gøre brug af de uddannelsesforløb, som bl.a. UNCTAD udbyder, for at sikre, at embedsmænd og forhandlere er opmærksomme på spørgsmål vedrørende ligestilling og handel; opfordrer medlemsstaterne til at ansætte kvinder på alle niveauer i deres handelsministerier; opfordrer internationale organisationer såsom WTO, Verdensbanken, IMF og ILO til at fremme lige repræsentation af kvinder og mænd i deres interne organisation, navnlig på ledelsesplan; opfordrer Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til aktivt at deltage i og bakke op om bestræbelserne på at organisere regelmæssige drøftelser og foranstaltninger vedrørende køn og handel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer Kommissionen og Rådet til i handelsaftaler at fremme forpligtelsen til at sikre øget deltagelse af kvinder i beslutningstagende organer, både i den offentlige og i den private sektor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at føre handelsforhandlinger på en gennemsigtig måde, til fuldt ud at respektere bedste praksis fra andre forhandlinger og til at sikre, at Parlamentet bliver orienteret rettidigt og regelmæssigt i alle faser af forhandlingerne; efterlyser kønsbalance i forhandlingsdelegationerne, så de i fuld udstrækning kan tage hensyn til alle ligestillingsaspekter ved handelsaftaler; opfordrer EU og medlemsstaterne til at sikre inklusiv deltagelse i handelshøringer på både EU- og WTO-plan, herunder for kvinderettighedsorganisationer, fagforeninger, virksomheder, civilsamfundet og organisationer, der arbejder med udvikling, og til at øge gennemsigtigheden for EU-borgerne ved at fremlægge initiativer og oplysninger af relevans for forhandlingerne; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at der rettes særlig opmærksomhed mod målet om ligestilling mellem kønnene i deres udviklingssamarbejde, og at det integreres i alle bistandsprogrammer, navnlig programmer, der er knyttet til strategien om bistand til handel; opfordrer EU til at stille flere midler til rådighed for samarbejdsprogrammer, der er knyttet til ligestilling mellem kønnene og faglig uddannelse af kvinder; opfordrer Kommissionen til at støtte de mindst udviklede lande, både finansielt og gennem kapacitetsopbygning, i et forsøg på at øge sammenhængen mellem handel, udvikling og menneskerettigheder, herunder ligestilling mellem kønnene; understreger, at de faldende afgiftsindtægter som følge af sænkningen af toldtariffer skal afhjælpes inden for rammerne og ved finansieringen af dagsordenen for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen til at fremme kvindelige iværksættere i udviklingslandene, idet der navnlig fokuseres på de lande, hvor kvinder har sværere end mænd ved at få adgang til kredit, infrastruktur og produktive aktiver; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer Kommissionen til at vurdere muligheden for at udvikle programmer for uddannelse som forberedelse til lærlingeuddannelse for udbydere, arbejdsgivere, arbejdstagere og andre interessenter i de pågældende industrier, så de kan samarbejde med deres ligestillede overalt i EU og drage erfaringer fra en række vellykkede programmodeller, med henblik på i sidste ende at skabe gunstige betingelser for kvinders udnyttelse af de muligheder, som frihandelsaftaler rummer; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samordne deres bestræbelser på at tilpasse politikkerne på områder som almen uddannelse og erhvervsuddannelse med henblik på at fremme større ligestilling mellem kønnene i fordelingen af de beskæftigelsesmuligheder, der ligger i eksport; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer Kommissionen og Rådet til i handelsaftaler at fremme forpligtelsen til at gennemføre bilaterale samarbejdsaktiviteter for at øge kapaciteten og forbedre forholdene, så kvinder fuldt ud kan drage fordel af de muligheder, der ligger i disse aftaler, og med henblik herpå indføre og fremme samarbejde, nedsætte et fælles udvalg for handel og ligestilling og føre tilsyn med anvendelsen heraf, idet der sikres tilstrækkelig deltagelse af private interessenter, herunder eksperter og civilsamfundsorganisationer, der er aktive på området for ligestilling mellem kønnene og fremme af kvinders indflydelse, og idet der garanteres bred repræsentation af samfundet og de relevante sektorer gennem tilgængelige høringer (bl.a. via onlinekommunikation), der rækker ud over den strukturerede dialog; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer Kommissionen til at undersøge nærmere, hvordan EU's politikker og handelsaftaler kan fremme kvinders økonomiske selvstændiggørelse og deltagelse inden for områder som naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM), og hvordan kønsrelaterede forskelle kan fjernes for så vidt angår adgang til nye teknologier og anvendelse af disse; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EUT L 303 af 31.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 130 af 19.5.2017, s. 1.

(3)  EUT C 290 E af 29.11.2006, s. 107.

(4)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 31.

(5)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 94.

(6)  EUT C 353 E af 3.12.2013, s. 38.

(7)  EUT C 407 af 4.11.2016, s. 2.

(8)  EUT C 66 af 21.2.2018, s. 30.

(9)  EUT C 76 af 28.2.2018, s. 93.

(10)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0073.

(11)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0298.

(12)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0330.

(13)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0354.

(14)  UNDP, Africa Human Development Report 2016 (UNDP's 2016-rapport om den menneskelige udvikling i Afrika), http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/HDR/Africa%20HDR/AfHDR_2016_lowres_EN.pdf?download.

(15)  OECD's tekniske rapport, http://www.oecd.org/gender/Enhancing%20Women%20Economic%20Empowerment_Fin_1_Oct_2014.pdf

(16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1632.

(17)  https://www.wto.org/english/forums_e/parliamentarians_e/ipuconf2016_e.htm.

(18)  https://www.wto.org/english/tratop_e/devel_e/a4t_e/global_review15prog_e/global_review15prog_e.htm.

(19)  http://unctad.org/en/Pages/DITC/Gender-and-Trade/Trade,-Gender-and-Development.aspx.

(20)  https://www.ictsd.org/sites/default/files/research/the_gender_dimensions_of_global_value_chains_0.pdf

(21)  https://www.ictsd.org/sites/default/files/research/the_gender_dimensions_of_services.pdf

(22)  http://progress.unwomen.org/en/2015/pdf/unw_progressreport.pdf

(23)  https://wideplus.org/2017/06/25/wide-gender-and-trade-position-paper-is-available/

(24)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/571388/IPOL_STU(2016)571388_EN.pdf

(25)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2015/549058/EXPO_IDA(2015)549058_EN.pdf

(26)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/june/tradoc_155632.pdf

(27)  Implementing gender-aware ex ante evaluations to maximize the benefits of trade reforms for women (Gennemførelse af kønsbevidste forhåndsevalueringer for at maksimere fordelene ved handelsreformer for kvinder), http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/presspb2016d7_en.pdf

(28)  OECD's baggrundsrapport "Enhancing Women's Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries"(2014), http://www.oecd.org/gender/Enhancing%20Women%20Economic%20Empowerment_Fin_1_Oct_2014.pdf

(29)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23).

(30)  http://www.intracen.org/itc/women-and-trade/SheTrades/

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/24

---

P8_TA(2018)0067

Mindre udviklede regioner i EU

Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2018 om mindre udviklede regioner i EU (2017/2208(INI))

(2019/C 162/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 174, 175 og 176 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 174, 175 og 176 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 af 17. december 2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 af 17. december 2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. december 2015 med titlen "Investering i job og vækst – maksimering af bidraget fra de europæiske struktur- og investeringsfonde"(COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. december 2015 med titlen "Investering i job og vækst – maksimering af bidraget fra de europæiske struktur- og investeringsfonde"(COM(2015)0639),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2013 om effekter på EU-strukturfondenes udgifter i medlemsstaterne af de budgetmæssige begrænsninger hos regionale og lokale myndigheder (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2013 om effekter på EU-strukturfondenes udgifter i medlemsstaterne af de budgetmæssige begrænsninger hos regionale og lokale myndigheder (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2016 om forberedelse af revisionen af den flerårige finansielle ramme 2014-2020 efter valget: Parlamentets input forud for Kommissionens forslag (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2016 om forberedelse af revisionen af den flerårige finansielle ramme 2014-2020 efter valget: Parlamentets input forud for Kommissionens forslag (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 om investering i job og vækst – maksimering af bidraget fra de europæiske struktur- og investeringsfonde: en evaluering af rapporten i medfør af artikel 16, stk. 3 i Regionaludviklingsudvalgets fælles bestemmelser (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 om investering i job og vækst – maksimering af bidraget fra de europæiske struktur- og investeringsfonde: en evaluering af rapporten i medfør af artikel 16, stk. 3 i Regionaludviklingsudvalgets fælles bestemmelser (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. juni 2017 om større partnerengagement og større synlighed i forbindelse med gennemførelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. juni 2017 om større partnerengagement og større synlighed i forbindelse med gennemførelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. juni 2017 om byggesten til EU's samhørighedspolitik efter 2020 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. juni 2017 om byggesten til EU's samhørighedspolitik efter 2020 (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. oktober 2017 om oplægget om fremtiden for EU's finanser (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. oktober 2017 om oplægget om fremtiden for EU's finanser (8),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 10. april 2017 om competitiveness in low-income and low-growth regions: the lagging regions report (om konkurrenceevnen i lavindkomst- og lavvækstregioner: rapport om de mindre udviklede regioner (SWD(2017)0132)), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 10. april 2017 om competitiveness in low-income and low-growth regions: the lagging regions report (om konkurrenceevnen i lavindkomst- og lavvækstregioner: rapport om de mindre udviklede regioner (SWD(2017)0132)),

| — | der henviser til forhåndsbetingelser for intelligente specialiseringsstrategier, |
| --- | --- |

—

der henviser til forhåndsbetingelser for intelligente specialiseringsstrategier,

| — | der henviser den syvende rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed, som Kommissionen offentliggjorde den 9. oktober 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser den syvende rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed, som Kommissionen offentliggjorde den 9. oktober 2017,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Fiskeriudvalget (A8-0046/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Fiskeriudvalget (A8-0046/2018),

| A. | der henviser til, at den langvarige økonomiske og finansielle krise i EU har haft en negativ indvirkning på den økonomiske vækst på regionalt plan, selv om samhørighedspolitikken har bidraget med omkring en tredjedel af EU-budgettet til vækst og beskæftigelse og formindskelse af ulighederne mellem EU's regioner; opfordrer Kommissionen til i denne forbindelse og inden for rammerne af det europæiske semester at undersøge den regionale og nationale medfinansiering under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) og dens indvirkning på de nationale underskud; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den langvarige økonomiske og finansielle krise i EU har haft en negativ indvirkning på den økonomiske vækst på regionalt plan, selv om samhørighedspolitikken har bidraget med omkring en tredjedel af EU-budgettet til vækst og beskæftigelse og formindskelse af ulighederne mellem EU's regioner; opfordrer Kommissionen til i denne forbindelse og inden for rammerne af det europæiske semester at undersøge den regionale og nationale medfinansiering under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) og dens indvirkning på de nationale underskud;

| B. | der henviser til, at samhørighedspolitikken – gennemført via Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF) og Samhørighedsfonden – er EU's vigtigste politik for investeringer i vækst og udvikling, er i overensstemmelse med målene i Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og tager sigte på at reducere de økonomiske, sociale og territoriale forskelle mellem regionerne, fremme konvergens og i sidste ende forbedre livskvaliteten for de europæiske borgere; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at samhørighedspolitikken – gennemført via Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF) og Samhørighedsfonden – er EU's vigtigste politik for investeringer i vækst og udvikling, er i overensstemmelse med målene i Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og tager sigte på at reducere de økonomiske, sociale og territoriale forskelle mellem regionerne, fremme konvergens og i sidste ende forbedre livskvaliteten for de europæiske borgere;

| C. | der henviser til, at EFRU, ESF og Samhørighedsfonden som vigtigste mål for perioden 2014-2020 har vækst- og beskæftigelsesfremmende investeringer med henblik på at styrke arbejdsmarkedet, de regionale økonomier og det europæiske territoriale samarbejde og forbedre det grænseoverskridende, tværnationale og interregionale samarbejde i Unionen for i sidste ende at reducere forskelle mellem udviklingsniveauer i de enkelte regioner i Europa; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EFRU, ESF og Samhørighedsfonden som vigtigste mål for perioden 2014-2020 har vækst- og beskæftigelsesfremmende investeringer med henblik på at styrke arbejdsmarkedet, de regionale økonomier og det europæiske territoriale samarbejde og forbedre det grænseoverskridende, tværnationale og interregionale samarbejde i Unionen for i sidste ende at reducere forskelle mellem udviklingsniveauer i de enkelte regioner i Europa;

| D. | der henviser til, at ifølge Kommissionens rapport om mindre udviklede regioner halter 47 regioner i otte medlemsstater bagefter; der henviser til, at rapporten kan føre til en bedre forståelse af kompleksiteten af de udfordringer, som mindre udviklede regioner står over for, og den bør derfor gøres offentligt tilgængelig på alle EU's officielle sprog; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ifølge Kommissionens rapport om mindre udviklede regioner halter 47 regioner i otte medlemsstater bagefter; der henviser til, at rapporten kan føre til en bedre forståelse af kompleksiteten af de udfordringer, som mindre udviklede regioner står over for, og den bør derfor gøres offentligt tilgængelig på alle EU's officielle sprog;

| E. | der henviser til, at samhørighedspolitikken spiller en vigtig rolle i alle mindre udviklede regioner og tegner sig for en meget stor andel af de offentlige investeringer i de fleste af dem; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at samhørighedspolitikken spiller en vigtig rolle i alle mindre udviklede regioner og tegner sig for en meget stor andel af de offentlige investeringer i de fleste af dem;

| F. | der henviser til, at mindre udviklede regioner er kendetegnet ved lavere produktivitet, beskæftigelse og skolegang end andre regioner i samme medlemsstat; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at mindre udviklede regioner er kendetegnet ved lavere produktivitet, beskæftigelse og skolegang end andre regioner i samme medlemsstat;

| G. | der henviser til, at Kommissionens rapport sondrer mellem to typer af mindre udviklede regioner: "lavvækstregioner"— mindre udviklede regioner og overgangsregioner, som ikke nærmede sig EU-gennemsnittet mellem 2000 og 2013 i medlemsstater med et BNP pr. indbygger i købekraftstandard (KKS) under EU-gennemsnittet i 2013, som omfatter næsten alle de mindre udviklede regioner og overgangsregioner i Grækenland, Spanien, Italien og Portugal; "lavindkomstregioner"– alle regioner med et BNP pr. indbygger i købekraftstandard (KKS) på under 50 % af EU-gennemsnittet i 2013, som omfatter flere mindre udviklede regioner i Bulgarien, Ungarn, Polen og Rumænien; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionens rapport sondrer mellem to typer af mindre udviklede regioner: "lavvækstregioner"— mindre udviklede regioner og overgangsregioner, som ikke nærmede sig EU-gennemsnittet mellem 2000 og 2013 i medlemsstater med et BNP pr. indbygger i købekraftstandard (KKS) under EU-gennemsnittet i 2013, som omfatter næsten alle de mindre udviklede regioner og overgangsregioner i Grækenland, Spanien, Italien og Portugal; "lavindkomstregioner"– alle regioner med et BNP pr. indbygger i købekraftstandard (KKS) på under 50 % af EU-gennemsnittet i 2013, som omfatter flere mindre udviklede regioner i Bulgarien, Ungarn, Polen og Rumænien;

| H. | der henviser til, at lavvækstregioner – til forskel fra lavindkomstregioner, hvis udviklingspotentiale generelt fastholdes – lider under økonomisk stagnation, der navnlig skyldes et fald i offentlige og private investeringer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at lavvækstregioner – til forskel fra lavindkomstregioner, hvis udviklingspotentiale generelt fastholdes – lider under økonomisk stagnation, der navnlig skyldes et fald i offentlige og private investeringer;

| I. | der henviser til, at mindre udviklede regioner i højere grad end andre regioner lider under knapheden på offentlige og private investeringer, hvilket også skyldes forpligtelserne i henhold til stabilitetspagten til at nedbringe den offentlige gæld; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at mindre udviklede regioner i højere grad end andre regioner lider under knapheden på offentlige og private investeringer, hvilket også skyldes forpligtelserne i henhold til stabilitetspagten til at nedbringe den offentlige gæld;

| J. | der henviser til, at mindre udviklede regioner ofte er kendetegnet ved en mangel på strukturelle reformer, hvilket mindsker virkningerne af allerede begrænsede offentlige investeringer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at mindre udviklede regioner ofte er kendetegnet ved en mangel på strukturelle reformer, hvilket mindsker virkningerne af allerede begrænsede offentlige investeringer;

| K. | der henviser til, at mindre udviklede regioner ofte er ugunstigt stillet med hensyn offentlig transport, økonomisk og energimæssige infrastruktur og har behov for mere effektive investeringer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at mindre udviklede regioner ofte er ugunstigt stillet med hensyn offentlig transport, økonomisk og energimæssige infrastruktur og har behov for mere effektive investeringer;

| L. | der henviser til, at Kommissionen finder, at det er nødvendigt med en tættere kobling mellem samhørighedspolitikken og de landespecifikke henstillinger i forbindelse med det europæiske semester; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kommissionen finder, at det er nødvendigt med en tættere kobling mellem samhørighedspolitikken og de landespecifikke henstillinger i forbindelse med det europæiske semester;

| M. | der henviser til, at mindre udviklede regioner og navnlig lavindkomstregioner ofte er konfronteret med en afvandring af unge og kvalificeret arbejdskraft, som begge er nødvendige ressourcer for økonomisk og social revitalisering af de berørte områder, og som gør disse områder mindre attraktive, hvad angår beskæftigelse og investeringer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at mindre udviklede regioner og navnlig lavindkomstregioner ofte er konfronteret med en afvandring af unge og kvalificeret arbejdskraft, som begge er nødvendige ressourcer for økonomisk og social revitalisering af de berørte områder, og som gør disse områder mindre attraktive, hvad angår beskæftigelse og investeringer;

| N. | der henviser til, at definitionen af lavindkomst- og lavvækstregioner bør præciseres; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at definitionen af lavindkomst- og lavvækstregioner bør præciseres;

| O. | der henviser til, at det er vigtigt at gøre slutbrugerne bekendte med lokale og regionale EU-finansierede programmer og med de opnåede resultater, uanset finansieringsniveauet i en specifik region; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det er vigtigt at gøre slutbrugerne bekendte med lokale og regionale EU-finansierede programmer og med de opnåede resultater, uanset finansieringsniveauet i en specifik region;

| P. | der henviser til, at god forvaltningsskik og en effektiv offentlig forvaltning er nødvendig i de mindre udviklede regioner, da dette bidrager betydeligt til at skabe betingelserne for økonomisk vækst; der henviser til, at en reduktion af de alt for mange regler og kontroller, de langvarige og komplekse procedurer og en bedre anvendelse af IKT-værktøjer vil bidrage til at forbedre effektiviteten og den gode forvaltningsskik i de mindre udviklede regioner; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at god forvaltningsskik og en effektiv offentlig forvaltning er nødvendig i de mindre udviklede regioner, da dette bidrager betydeligt til at skabe betingelserne for økonomisk vækst; der henviser til, at en reduktion af de alt for mange regler og kontroller, de langvarige og komplekse procedurer og en bedre anvendelse af IKT-værktøjer vil bidrage til at forbedre effektiviteten og den gode forvaltningsskik i de mindre udviklede regioner;

| Q. | der henviser til, at i henhold til den syvende rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed, er de mindre udviklede regioner placeret lavest i European Quality of Government Index (det europæiske indeks for kvaliteten af forvaltningen), hvilket betyder, at virkningerne af de offentlige investeringer er begrænsede; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at i henhold til den syvende rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed, er de mindre udviklede regioner placeret lavest i European Quality of Government Index (det europæiske indeks for kvaliteten af forvaltningen), hvilket betyder, at virkningerne af de offentlige investeringer er begrænsede;

| R. | der henviser til, at pålidelige, ajourførte og udspecificerede tal og statistikker er vigtige for velunderbyggede, mere gennemsigtige, upartiske og retfærdige politiske beslutninger; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at pålidelige, ajourførte og udspecificerede tal og statistikker er vigtige for velunderbyggede, mere gennemsigtige, upartiske og retfærdige politiske beslutninger;

| S. | der henviser til, at i de mindre udviklede regioner bør forhindringerne for vækst fjernes og hullerne i infrastrukturerne formindskes; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at i de mindre udviklede regioner bør forhindringerne for vækst fjernes og hullerne i infrastrukturerne formindskes;

| T. | der henviser til, at SMV'er i de mindre udviklede regioner finansieres med langt højere rentesatser og har større vanskeligheder ved at opnå lån fra banksektoren for at medfinansiere ESI-fondenes projekter; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at SMV'er i de mindre udviklede regioner finansieres med langt højere rentesatser og har større vanskeligheder ved at opnå lån fra banksektoren for at medfinansiere ESI-fondenes projekter;

| U. | der henviser til, at fire ud af fem af de mindre udviklede regioner har mindst 25 % af deres befolkning i en by eller i pendlingzoner (et såkaldt funktionelt byområde), og én ud af fem af de mindre udviklede regioner har mere end 50 % af befolkningen i et funktionelt byområde; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at fire ud af fem af de mindre udviklede regioner har mindst 25 % af deres befolkning i en by eller i pendlingzoner (et såkaldt funktionelt byområde), og én ud af fem af de mindre udviklede regioner har mere end 50 % af befolkningen i et funktionelt byområde;

| V. | der henviser til, at traditionelle aktiviteter såsom ikkeindustrielt fiskeri og landbrug definerer identiteter og livsstile i de fleste kyst- og landdistrikter i mindre udviklede regioner og er af økonomisk, territorial, social og kulturel betydning; der henviser til, at der er behov for udviklingsstrategier for at forbedre evnen til at fastholde og tiltrække talenter, indføre ny teknologi og stimulere nye investeringer; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at traditionelle aktiviteter såsom ikkeindustrielt fiskeri og landbrug definerer identiteter og livsstile i de fleste kyst- og landdistrikter i mindre udviklede regioner og er af økonomisk, territorial, social og kulturel betydning; der henviser til, at der er behov for udviklingsstrategier for at forbedre evnen til at fastholde og tiltrække talenter, indføre ny teknologi og stimulere nye investeringer;

| 1. | bifalder, at Kommissionen har fremlagt sit arbejdsdokument om konkurrenceevnen i lavindkomst- og lavvækstregioner: rapport om mindre udviklede regioner; bemærker, at rapporten indeholder en række positive løsninger til støtte for økonomisk vækst, bæredygtig udvikling og jobskabelse i disse regioner; understreger endvidere, at analysen vedrørende deres konkurrenceevne yder et vigtigt bidrag til debatten om den fremtidige debat om samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bifalder gennemførelsen af pilotprojekter for mindre udviklede regioner i to regioner i Rumænien og, med støtte fra Verdensbanken, to regioner i Polen, navnlig definitionen af strategiske prioriteter og konkrete, hurtigt gennemførlige tiltag; ser frem til offentliggørelsen af resultaterne af disse initiativer; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at samhørighedspolitikken spiller en vigtig rolle i forbindelse med at sikre og fremme offentlige og private investeringer i alle EU's regioner, både direkte og ved at bidrage til etablering af et gunstigt miljø for investeringer; mener, at EU som helhed, med henblik på at fremme en overordnet harmonisk udvikling af Unionen, bør gennemføre foranstaltninger, som styrker den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed, formindsker forskellene mellem de forskellige regioners udviklingsniveauer og forbedrer situationen i de mindre udviklede regioner; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at definere mindre udviklede regioner på NUTS III-niveauet, på grundlag af de generelle økonomiske og sociale betingelser, og til at målrette finansieringen af disse områder i overensstemmelse med ESI-fondenes programmeringscyklusser; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe skræddersyede strategier, programmer og tiltag for de forskellige mindre udviklede regioner og tage højde for tendenser og subregionale skævheder, eftersom lavindkomst- og lavvækstregionernes valgte retninger og udfordringer varierer meget afhængigt af deres specifikke forhold, og anvende intelligente specialiseringsstrategier for at fremskynde deres konvergens og sikre de bedste løsninger for jobskabelse, økonomisk vækst og bæredygtig udvikling; mener, at disse strategier, programmer eller tiltag bør koordineres med EU's dagsorden for byerne, eftersom de mindre udviklede regioner ikke kun er landdistrikter; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at ud over den ringe udvikling af og investering i SMV'er er arbejdsløsheden stadig dramatisk høj, navnlig blandt unge, og udgør en af de alvorligste og mest presserende problemer i størstedelen af de mindre udviklede regioner; understreger den afgørende betydning af uddannelse på primær- og sekundærtrinnet og højere uddannelse, faglig efteruddannelse og videnoverførsel i bekæmpelsen af den alarmerende høje ungdomsarbejdsløshed og det store antal unge, der forlader disse regioner; påpeger betydningen af uddannelse og erhvervsuddannelse og øgede investeringer i forhold til behovene hos og udviklingen af SMV'er og familievirksomheder; er af den opfattelse, at inddragelsen af unge fører til bedre resultater, fordi de ofte bidrager med innovative løsninger; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker, at tilstedeværelsen af en veluddannet og velkvalificeret arbejdsstyrke, der modsvarer den regionale økonomis behov, har en stærk indvirkning på arbejdsmarkedets konkurrenceevne, produktivitet og tiltrækningskraft, som derefter kan blomstre i et miljø præget af vækst og åbenhed for offentlige og private investeringer; er af den opfattelse, at der i denne forbindelse bør tages hensyn til de mindre udviklede regioners nuværende situation, navnlig den negative migrationskvote og dens negative indvirkning på beskæftigelsen; fremhæver den rolle, som landbrug og fiskeri spiller i mindre udviklede regioner, da de gennem fremme af familieejede virksomheder og beskæftigelse og af social inklusion leverer fødevarer og garanterer fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at diversificering er blevet en nødvendighed for mange landbrugere og fiskere, især i de mindre udviklede regioner, som et middel til at skabe yderligere indtægtskilder og styrke økonomisk og miljømæssigt bæredygtige tiltag; bemærker imidlertid, at en sådan diversificering ikke på nogen måde må erstatte de mere traditionelle aktiviteter såsom bæredygtigt fiskeri; opfordrer medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at støtte projekter inden for den blå økonomi og tilsvarende projekter for at hjælpe befolkningen i de mindre udviklede regioner med at udvikle miljømæssigt bæredygtige indtægtskilder; |
| --- | --- |

8.

| 9. | håber, at gennemførelsen af Europa 2020-strategien inden for beskæftigelse, uddannelse og erhvervsuddannelse samt EU's kommende langsigtede strategi og dens mål fortsat vil tage behørigt hensyn til de særlige behov i de mindre udviklede regioner, og navnlig til de vedvarende mangler i infrastrukturen og udviklingen af menneskelig kapital, med særligt fokus på antallet af elever, der forlader skolen tidligt, og den negative indvirkning dette har på beskæftigelsen; opfordrer i denne sammenhæng Kommissionen til at undersøge virkningerne af en eventuel stigning i ESF's medfinansieringssats for den næste finansieringsperiode; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mener, at det er nødvendigt at finde den rette balance mellem strukturelle interventioner, sociale politikker og industripolitikker i programmeringen og gennemførelsen af ESI-fondene med henblik på at stimulere den økonomiske vækst, bæredygtig udvikling og jobskabelse ved at kombinere tilskud med finansielle instrumenter og tiltrække ekstra finansiel støtte, hvilket vil bidrage til at afhjælpe de tilbageværende mangler; understreger i denne forbindelse, at finansielle instrumenter med lav risiko kan være at foretrække frem for mere risikobetonede, når de økonomiske udsigter giver mulighed for det; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bemærker, at samhørighedspolitikken kan fungere som et værktøj til at afhjælpe mangler og ubalance i konkurrenceevnen samt makroøkonomiske skævheder mellem regioner ved at tilskynde til skabelse af et attraktivt og bæredygtigt miljø for virksomheder og borgere; understreger, at i lavvækstregioner udgør adgang til kredit, håndhævelse af kontrakter og beskyttelse af minoritetsinvesteringer vigtigste identificerede problemer, mens de største problemer i lavindkomstregioner er insolvens, elforsyning og håndhævelsen af kontrakter; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bemærker, at mindre udviklede regioner er under et betydeligt migrationspres; mener, at bidraget fra ESI-fondene til at tackle denne udfordring kan kun blive en succes, hvis solidaritetsprincippet også anvendes effektivt; mener, at flygtninge og migranter under international beskyttelse skal modtage passende undervisning og uddannelse med henblik på at blive integreret på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bemærker, at mange de mindre udviklede regioners problemer, svarer til dem, der opleves i regionerne i den yderste periferi; glæder sig derfor over den strategi, som Kommissionen har foreslået i sin meddelelse: "Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi" (9); |
| --- | --- |

13.

| 14. | mener, at demografiske og sociale kriterier, som f.eks. det regionale indeks for sociale fremskridt, og miljøindikatorer eller andre indikatorer sammen med BNP kan overvejes inden for rammerne af samhørighedspolitikken og medtages i fremtidige rapporter fra Kommissionen om mindre udviklede regioner, for at sikre at potentialet i mindre udviklede regioner udnyttes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger de negative virkninger af den økonomiske og finansielle krise, navnlig for lavvækstregioner, hvilket har mindsket de budgetpolitiske marginer, som har ført til nedskæringer i de offentlige investeringer; understreger på den anden side betydningen af at nedbringe gælden med henblik på at eliminere budgetunderskud og skræddersy offentlige investeringer til vækstkravene; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mener, at samhørighedspolitikken har en positiv indvirkning med hensyn til at skabe vækst og beskæftigelse; understreger behovet for at anvende den fælles holdning om stabilitets- og vækstpagten vedrørende fleksibilitet i forbindelse med konjunkturforhold, strukturreformer og offentlige investeringer, der tager sigte på at gennemføre større strukturreformer og lignende projekter med henblik på virkeliggørelse af Europa 2020-målene; anerkender nødvendigheden af at præcisere baggrunden og anvendelsesområdet for strukturelle reformer inden for samhørighedspolitikken; bemærker imidlertid, at sådanne strukturreformer i medlemsstaterne og regionerne under støtteprogrammerne kan bidrage til at opnå et bedre resultat for investeringer under samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer til en stærkere indsats for at øge konvergensen mellem alle regioner, herunder foranstaltninger til at sikre deres modstandsdygtighed over for pludselige chok; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker, at adgangen til kredit er sværere i mindre udviklede regioner, især i lavindkomstregioner, på grund af højere rentesatser og til en vis grad kreditinstitutionernes risikoaversion; understreger betydningen af at sikre lettere adgang til lån for at støtte SMV'er, fremme nye virksomhedsformer og vækst i mindre udviklede regioner; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at det er vigtigt at afsætte EU-midler for at øge disse regioners økonomiske modstandsdygtighed og samhørighed samt konkurrenceevnen, investeringer og samarbejdsmuligheder; anerkender derfor input fra lokale aktionsgrupper i udviklingen af lokale strategier; foreslår, at Kommissionen bør undersøge muligheden for at foreslå tildeling af en større andel af støtten til lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD), således at der dermed bidrages til både at takle udfordringer og opbygge kapacitet; minder om, at mindre udviklede regioner ofte har problemer med at få adgang til finansiering og støder på bureaukratiske og administrative forsinkelser, hvilket er til hinder for EU-fondenes funktion; |
| --- | --- |

19.

| 20. | er af den opfattelse, at positive incitamenter for regionerne kan findes inden for de eksisterende rammer af de makroøkonomiske vilkår, der er pålagt af det europæiske semester; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tager hensyn til betydningen af sund økonomisk styring med henblik på at opnå et effektivt samlet resultat for ESI-fondene med det endelige mål at afhjælpe mangler og undgå forsinkelser; støtter i denne forbindelse behovet for at undersøge og efterfølgende gennemgå selve begrundelsen for forbindelsen mellem det europæiske semester og samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mener, at solidaritet, stærkere institutionel kapacitet, overholdelsen af princippet om god forvaltningsskik, bedre konnektivitet og digitalisering i disse regioner har en afgørende indflydelse på deres økonomiske vækst og på en mere effektiv udnyttelse af de eksisterende ressourcer; henleder derfor opmærksomheden på spørgsmålet om støtte til og forbedring af kvaliteten af forvaltningen og institutionerne i de berørte regioner; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udbrede eksempler på bedste praksis om øget effektivitet i den offentlige forvaltning, eftersom en effektiv forvaltning bør være den vigtigste anbefaling til mindre udviklede regioner; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger i denne forbindelse betydningen af partnerskabsprincippet og flerniveaustyring, som skal styrkes med forbehold af nærhedsprincippet; mener, at inddragelsen af alle forvaltningsniveauer og interessenter i udformningen og gennemførelsen af strategier og konkrete programmer og tiltag rettet mod disse regioner er afgørende for at skabe en effektiv europæisk merværdi for borgerne; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder om betydningen af innovation, digitalisering og forbedring af tjenesteydelser i lokalområdet (sundhedstjenester, sociale tjenester, posttjenester) og infrastruktur, således at der kan skabes et positivt miljø og et godt grundlag for at sætte skub i væksten og fremme samhørigheden i de mindre udviklede regioner; mener, at adgang til højhastighedsinternet er en forudsætning for levedygtigheden af landdistrikter og bjergområder; fremhæver potentialet i multisektorielle projekter, som fremmer økonomisk, social og territorial udvikling ved at udnytte synergier mellem europæiske fonde; |
| --- | --- |

24.

| 25. | foreslår, at landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semesterbør være flerårig med overvågning og evaluering på mellemlang sigt, og ses som positive incitamenter til iværksættelse af strukturreformer snarere end som instrumenter, der kan hindre adgangen til investeringer under samhørighedspolitikken, med henblik på at bidrage til Unionens fælles mål; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mener, at foranstaltninger, som sammenkæder ESI-fondenes effektivitet med forsvarlig økonomisk styring, som beskrevet i forordning (EU) nr. 1303/2013, bør analyseres nøje, herunder gennem inddragelse af alle interessenter; mener endvidere, at begrundelsen for sammenkædningen af ESI-fondene og forsvarlig økonomisk styring bør tages op til fornyet overvejelse med henblik på den næste programmeringsperiode og under hensyntagen til gennemførelsen heraf i perioden 2014-2020; er af den opfattelse, at Kommissionen bør overveje tilpasninger af sammenkædningen mellem det europæiske semester og samhørighedspolitikken; foreslår i denne forbindelse et system af positive incitamenter, hvor der skabes margener i den nye flerårige finansielle ramme (FFR), der kan tjene som et rammebeløb, der kan anvendes, når medlemsstaterne overholder de landespecifikke anbefalinger og andre krav inden for rammerne af det europæiske semester; |
| --- | --- |

26.

| 27. | finder det især nødvendigt at støtte produktive og lokale forretningsaktiviteter, der er specifikke for de mindre udviklede regioner, herunder bæredygtig turisme, den cirkulære økonomi, lokal energiomstilling, landbrug, forarbejdede varer og innovation med fokus på SMV'er; mener, at de synergier, der opstår som følge af en effektiv kombination af midler fra regionale og nationale organer samt fra EU's instrumenter ved hjælp af integrerede territoriale investeringer bør bidrage til at skabe økonomiske muligheder, navnlig for unge; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger betydningen af at udnytte alle de muligheder, som EU tilbyder til bæredygtig udvikling og vækst i disse regioner; mener, at medlemsstaterne ved udarbejdelsen af operationelle programmer og programmer vedrørende grænseoverskridende samarbejde bør tage særligt hensyn til de mindre udviklede regioner; minder derfor om, at det er vigtigt at tilskynde til anvendelse af direkte forvaltede midler og EFSI ved siden af og i samordning med de muligheder, som samhørighedspolitikken tilbyder; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger betydningen af pålidelige, ajourførte, opdelte statistikker; anmoder derfor om, at Kommissionen og Eurostat levere statistikker med størst mulig detaljeringsgrad og geografiske opdeling, således at de kan anvendes til at udvikle hensigtsmæssige samhørighedspolitikkerne, bl.a. i de mindre udviklede regioner; bifalder i denne forbindelse oplysningerne i Kommissionens rapport; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Kommissionen til at overveje at revidere de eksisterende forbindelser mellem samhørighedspolitik og makroøkonomisk styring, og minder om, at politikken har legitimitet, der direkte hidrører fra traktaterne, og er et af de mest synlige EU-politikker og det vigtigste udtryk for europæisk solidaritet og merværdi i alle europæiske regioner; mener, at forbindelsen mellem samhørighedspolitikken og processerne for økonomisk styring inden for rammerne af det europæiske semester skal være afbalanceret, gensidig og fokuseret på et system af positive incitamenter; støtter en større anerkendelse af den territoriale dimension, der vil kunne være til gavn for det europæiske semester; finder med henblik herpå, at det er nødvendigt med en afbalanceret tilgang til økonomisk styring og de i traktaterne fastsatte mål for samhørighedspolitikken med hensyn til økonomisk, social og territorial samhørighed samt til bæredygtig vækst, beskæftigelse og miljøbeskyttelse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | minder om behovet for, at alle politiske aktører anerkender samhørighedspolitikken rolle som et vigtigt instrument i den europæiske økonomiske politik til fremme af offentlige og private investeringer, der tager hensyn til regionernes territoriale, sociale og økonomiske særtræk; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer medlemsstaterne til, som foreslået i Kommissionens rapport, at vedtage nationale og regionale udviklingsstrategier og -programmer, der tager sigte på at støtte mindre udviklede regioner og forbedre deres administrative kapaciteter, styring og andre vigtige vækstfaktorer; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at yde teknisk, faglig og praktisk bistand til medlemsstater, regioner og kommuner med henblik på at udnytte bedste praksis og støtte digitaliseringen af offentlige tjenester; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer til, at samhørighedspolitikken fortsat er en prioritet for EU og støttes af en ambitiøs finansiering i overensstemmelse hermed, også i lyset af presset på EU's budget, at synergierne med andre EU-midler øges, og at der tiltrækkes supplerende finansiel støtte via finansielle instrumenter i den flerårige programmeringsramme efter 2020; understreger, at europæiske værdier såsom solidaritet, som samhørighedspolitikkens er et udtryk for, ikke må undergraves; |
| --- | --- |

33.

| 34. | minder om Parlamentets ansvar for udformningen og godkendelsen af de relevante lovgivningsmæssige rammer for den fremtidige samhørighedspolitik; fremhæver, at det er nødvendigt at bevare samhørighedspolitikkens grundlæggende rolle og mål i overensstemmelse med artikel 174 i TEUF, ikke blot for at opnå konvergens, men også for at forhindre, at områder sakker bagefter; påpeger, at det er nødvendigt at strømline reglerne og sikre en passende balance mellem forenkling af politikken og en passende kontrol og samtidig reducere uforholdsmæssigt store administrative byrder; er af den opfattelse, at Kommissionen og medlemsstaterne bør overveje en udvidelse af bestemmelserne i artikel 7 i forordning (EU) nr. 1301/2013 om EFRU ved at finansiere forbindelserne mellem byer og deres opland i de mindre udviklede regioner; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen til bedre at støtte udviklingen af innovationssystemer, som f.eks. innovationsstrategier for intelligent specialisering, og styrke samspillet mellem virksomheder, universiteter og forskningscentre i mindre udviklede regioner; understreger endvidere, at velforbundne områder er afgørende for arbejdet i forskningspartnerskaber, herunder initiativer under Det Europæiske Innovationspartnerskab, således at innovativ praksis yderligere kan styrke den bæredygtige udvikling af landbruget og de tilknyttede erhverv samt væksten i de mindre udviklede regioner; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Regionsudvalg, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, medlemsstaternes regeringer samt de nationale og regionale parlamenter i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 259.

(3)  EUT C 181 af 19.5.2016, s. 29.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0309.

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0053.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0245.

(7)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0254.

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0401.

(9)  Kommissionens meddelelse af 24. oktober 2017, (COM(2017)0623).

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/31 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/31

---

P8_TA(2018)0068

Rollen for EU's regioner og byer i gennemførelsen af Parisaftalen om klimaændringer, der blev indgået på COP 21

Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2018 om rollen for EU's regioner og byer i gennemførelsen af Parisaftalen om klimaændringer, der blev indgået på COP 21 (2017/2006(INI))

(2019/C 162/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og den dertil hørende Kyotoprotokol, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og den dertil hørende Kyotoprotokol,

| — | der henviser til Parisaftalen, afgørelse 1/CP.21 og den 21. partskonference (COP 21) under UNFCCC samt den 11. samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (CMP 11), som afholdtes i Paris, Frankrig, fra den 30. november til den 11. december 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Parisaftalen, afgørelse 1/CP.21 og den 21. partskonference (COP 21) under UNFCCC samt den 11. samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (CMP 11), som afholdtes i Paris, Frankrig, fra den 30. november til den 11. december 2015,

| — | der henviser til stk. 7(2) og 11(2) i Parisaftalen, der anerkender den lokale, subnationale og regionale dimension af klimaændringer og klimapolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til stk. 7(2) og 11(2) i Parisaftalen, der anerkender den lokale, subnationale og regionale dimension af klimaændringer og klimapolitik,

| — | der henviser til sin holdning af 4. oktober 2016 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af Parisaftalen, der er vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 4. oktober 2016 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af Parisaftalen, der er vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. oktober 2016 om gennemførelsen af Parisaftalen og FN's klimakonference 2016 i Marrakesh, Marokko (COP 22) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. oktober 2016 om gennemførelsen af Parisaftalen og FN's klimakonference 2016 i Marrakesh, Marokko (COP 22) (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. oktober 2017 om FN's konference om klimaændringer 2017 i Bonn, Tyskland (COP 23) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. oktober 2017 om FN's konference om klimaændringer 2017 i Bonn, Tyskland (COP 23) (3),

| — | der henviser til FN's nye mål for bæredygtig udvikling, særlig udviklingsmål 11 om at "gøre byer, lokalsamfund og bosættelser inkluderende, sikre, robuste og bæredygtige", |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's nye mål for bæredygtig udvikling, særlig udviklingsmål 11 om at "gøre byer, lokalsamfund og bosættelser inkluderende, sikre, robuste og bæredygtige",

| — | der henviser til bestemmelserne i Amsterdampagten om EU's dagsorden for byerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til bestemmelserne i Amsterdampagten om EU's dagsorden for byerne,

| — | der henviser til sin beslutning af 9. september 2015 om den bymæssige dimension af EU's politikker (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. september 2015 om den bymæssige dimension af EU's politikker (4),

| — | der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs (EEA) rapport nr. 12/2016 "Urban adaptation to climate change in Europe 2016"(Bymæssig tilpasning til klimaændringerne i Europa, 2016) og nr. 1/2017 "Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016"(klimaændringer, virkninger og sårbarhed i Europa, 2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs (EEA) rapport nr. 12/2016 "Urban adaptation to climate change in Europe 2016"(Bymæssig tilpasning til klimaændringerne i Europa, 2016) og nr. 1/2017 "Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016"(klimaændringer, virkninger og sårbarhed i Europa, 2016),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. marts 2016 med titlen "Vejen fra Paris: Vurdering af følgerne af Parisaftalen"(COM(2016)0110), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. marts 2016 med titlen "Vejen fra Paris: Vurdering af følgerne af Parisaftalen"(COM(2016)0110),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. april 2013 om en EU-strategi for tilpasning til klimaændringer (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. april 2013 om en EU-strategi for tilpasning til klimaændringer (COM(2013)0216),

| — | der henviser til udtalelsen fra Det Europæiske Regionsudvalg af 8. februar 2017 med titlen "Mod en ny EU-strategi for tilpasning til klimaændringer – en integreret tilgang" (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen fra Det Europæiske Regionsudvalg af 8. februar 2017 med titlen "Mod en ny EU-strategi for tilpasning til klimaændringer – en integreret tilgang" (5),

| — | der henviser til Kommissionen meddelelse af 18. juli 2014 med titlen "Den bymæssige dimension af EU's politikker - centrale elementer i en EU-dagsorden for byerne"(COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionen meddelelse af 18. juli 2014 med titlen "Den bymæssige dimension af EU's politikker - centrale elementer i en EU-dagsorden for byerne"(COM(2014)0490),

| — | der henviser til artikel 8 i forordningen om fælles bestemmelser (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 (6)), som fastsætter, at "ESI-fondenes mål skal søges virkeliggjort i overensstemmelse med princippet om bæredygtig udvikling", |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 i forordningen om fælles bestemmelser (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 (6)), som fastsætter, at "ESI-fondenes mål skal søges virkeliggjort i overensstemmelse med princippet om bæredygtig udvikling",

| — | der henviser til partnerskabsaftalerne og programmerne inden for rammerne af forordningen om fælles bestemmelser, som i henhold til forordningens artikel 8 skal fremme "ressourceeffektivitet, modvirkning af og tilpasning til klimaændringer", |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalerne og programmerne inden for rammerne af forordningen om fælles bestemmelser, som i henhold til forordningens artikel 8 skal fremme "ressourceeffektivitet, modvirkning af og tilpasning til klimaændringer",

| — | der henviser til de specifikke tematiske målsætninger, som de enkelte ESI-fonde støtter, herunder teknologisk udvikling og innovation, overgang til en lavemissionsøkonomi, tilpasning til klimaændringer og fremme af ressourceeffektivitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de specifikke tematiske målsætninger, som de enkelte ESI-fonde støtter, herunder teknologisk udvikling og innovation, overgang til en lavemissionsøkonomi, tilpasning til klimaændringer og fremme af ressourceeffektivitet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen "Europa 2020 – En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst"(COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen "Europa 2020 – En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst"(COM(2010)2020),

| — | der henviser til den femte vurderingsrapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer, |
| --- | --- |

—

der henviser til den femte vurderingsrapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0045/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0045/2018),

| A. | der henviser til, at forstærkelsen af de ekstreme vejrfænomener er en direkte konsekvens af menneskeskabte klimaændringer, der fortsat og med større hyppighed vil have en negativ indvirkning på mange dele af Europa og gøre beboede økosystemer mere sårbare; der henviser til, at ifølge scenarier fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer kunne jordens temperatur stige med mellem 0,9 og 5,8 °C frem til 2100; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forstærkelsen af de ekstreme vejrfænomener er en direkte konsekvens af menneskeskabte klimaændringer, der fortsat og med større hyppighed vil have en negativ indvirkning på mange dele af Europa og gøre beboede økosystemer mere sårbare; der henviser til, at ifølge scenarier fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer kunne jordens temperatur stige med mellem 0,9 og 5,8 °C frem til 2100;

| B. | der henviser til, at i det 7. miljøhandlingsprogram (EAP), der vil være retningsgivende for EU's miljøpolitik frem til 2020, udpeges forbedring af bæredygtigheden i Unionens byer som et prioriteret mål sammen med de tre vigtigste horisontale mål om at beskytte, bevare og forbedre Unionens naturkapital, gøre EU til en ressourceeffektiv, grøn og konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og beskytte Unionens borgere mod miljørelaterede belastninger og risici for deres sundhed og trivsel; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at i det 7. miljøhandlingsprogram (EAP), der vil være retningsgivende for EU's miljøpolitik frem til 2020, udpeges forbedring af bæredygtigheden i Unionens byer som et prioriteret mål sammen med de tre vigtigste horisontale mål om at beskytte, bevare og forbedre Unionens naturkapital, gøre EU til en ressourceeffektiv, grøn og konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og beskytte Unionens borgere mod miljørelaterede belastninger og risici for deres sundhed og trivsel;

| C. | der henviser til, at klimaændringer kunne forværre samfundsmæssige ændringer, hvis der ikke tages yderligere skridt; der henviser til, at der bør tages hensyn til de vigtige migrationsstrømme, der kan forventes som et resultat af disse globale klimaændringer, og at befolkningsbevægelserne vil skabe nye udfordringer for infrastrukturer i byer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at klimaændringer kunne forværre samfundsmæssige ændringer, hvis der ikke tages yderligere skridt; der henviser til, at der bør tages hensyn til de vigtige migrationsstrømme, der kan forventes som et resultat af disse globale klimaændringer, og at befolkningsbevægelserne vil skabe nye udfordringer for infrastrukturer i byer;

| D. | der henviser til, at det fremgår af de vigtigste resultater af EEA-rapport nr. 12/2016, at klimaændringerne allerede nu gør sig mærkbar i EU i form af ekstreme vejrfænomener og gradvist mere mærkbare langsigtede virkninger, såsom orkaner, storme, ørkendannelse, tørke, jord- og kysterosion, kraftig regn, hedebølger, oversvømmelser, stigende vandstand, mangel på vand, skovbrande og spredning af tropiske sygdomme; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det fremgår af de vigtigste resultater af EEA-rapport nr. 12/2016, at klimaændringerne allerede nu gør sig mærkbar i EU i form af ekstreme vejrfænomener og gradvist mere mærkbare langsigtede virkninger, såsom orkaner, storme, ørkendannelse, tørke, jord- og kysterosion, kraftig regn, hedebølger, oversvømmelser, stigende vandstand, mangel på vand, skovbrande og spredning af tropiske sygdomme;

| E. | der henviser til, at der som følge af klimaændringerne er en øget risiko for forsvinden af visse plante- og dyrearter og for smitsomme sygdomme forårsaget af klimatiske faktorer; der henviser til, at områder, såsom regionerne i den yderste periferi og andre regioner i EU, der kan være karakteriseret ved topografisk sårbarhed, kan komme til at mærke virkningerne af klimaændringerne endnu mere; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der som følge af klimaændringerne er en øget risiko for forsvinden af visse plante- og dyrearter og for smitsomme sygdomme forårsaget af klimatiske faktorer; der henviser til, at områder, såsom regionerne i den yderste periferi og andre regioner i EU, der kan være karakteriseret ved topografisk sårbarhed, kan komme til at mærke virkningerne af klimaændringerne endnu mere;

| F. | der henviser til, at det af de seneste undersøgelser fremgår, at forskellige observerede ændringer i miljøet og samfundet, såsom ændringer i skovenes art, indførelse af invasive fremmede arter og udbrud af sygdomme, der er forårsaget eller forværret af de globale klimaændringer, gør mennesker, naturen og de økosystemer, som de lever i, mere sårbare, medmindre der træffes konkrete foranstaltninger; der henviser til, at integreret EU-støtte til øget solidaritet og udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne kunne sikre, at regioner, der er mest berørt af klimaændringer, kan træffe de nødvendige tilpasningsforanstaltninger; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det af de seneste undersøgelser fremgår, at forskellige observerede ændringer i miljøet og samfundet, såsom ændringer i skovenes art, indførelse af invasive fremmede arter og udbrud af sygdomme, der er forårsaget eller forværret af de globale klimaændringer, gør mennesker, naturen og de økosystemer, som de lever i, mere sårbare, medmindre der træffes konkrete foranstaltninger; der henviser til, at integreret EU-støtte til øget solidaritet og udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne kunne sikre, at regioner, der er mest berørt af klimaændringer, kan træffe de nødvendige tilpasningsforanstaltninger;

| G. | der henviser til, at klimaændringerne øger de sociale forskelle, som i forvejen har været stigende i EU i løbet af det seneste årti, idet de øger sårbarheden hos de socialt svagest stillede befolkningsgrupper, der har mindst kapacitet og færrest ressourcer til at imødegå klimaændringernes virkninger; der henviser til, at enkeltpersoners sårbarhed over for konsekvenserne af klimaændringer i vid udstrækning er bestemt af deres evne til at få adgang til grundlæggende ressourcer; der henviser til, at de offentlige myndigheder bør sikre adgangen til disse grundlæggende ressourcer; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at klimaændringerne øger de sociale forskelle, som i forvejen har været stigende i EU i løbet af det seneste årti, idet de øger sårbarheden hos de socialt svagest stillede befolkningsgrupper, der har mindst kapacitet og færrest ressourcer til at imødegå klimaændringernes virkninger; der henviser til, at enkeltpersoners sårbarhed over for konsekvenserne af klimaændringer i vid udstrækning er bestemt af deres evne til at få adgang til grundlæggende ressourcer; der henviser til, at de offentlige myndigheder bør sikre adgangen til disse grundlæggende ressourcer;

| H. | der henviser til, at næsten 72,5 % af EU's befolkning, dvs. ca. 359 millioner mennesker, lever i byer; der endvidere henviser til, at EU er ansvarlig for 9 % af de globale emissioner, og at de bymæssige områder tegner sig for 60-80 % af det globale energiforbrug og omtrent den samme andel af CO2-emissioner; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at næsten 72,5 % af EU's befolkning, dvs. ca. 359 millioner mennesker, lever i byer; der endvidere henviser til, at EU er ansvarlig for 9 % af de globale emissioner, og at de bymæssige områder tegner sig for 60-80 % af det globale energiforbrug og omtrent den samme andel af CO2-emissioner;

| I. | der henviser til, at valget af bymæssige infrastrukturprojekter vil have en indvirkning på byernes evne til at modstå klimaændringer; der henviser til, at byer, virksomheder og andre ikke-statslige aktører har potentiale til at modvirke klimaændringer i størrelsesordenen 2,5-4 mia. tons CO2 inden 2020; der henviser til, at regioner og byer er i stand til at reducere de globale emissioner med 5 % for at opfylde Parisaftalens mål, og at de har potentiale til at reducere de globale emissioner i betydeligt omfang; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at valget af bymæssige infrastrukturprojekter vil have en indvirkning på byernes evne til at modstå klimaændringer; der henviser til, at byer, virksomheder og andre ikke-statslige aktører har potentiale til at modvirke klimaændringer i størrelsesordenen 2,5-4 mia. tons CO2 inden 2020; der henviser til, at regioner og byer er i stand til at reducere de globale emissioner med 5 % for at opfylde Parisaftalens mål, og at de har potentiale til at reducere de globale emissioner i betydeligt omfang;

| J. | der henviser til, at mål for bæredygtig udvikling nr. 11 ("Gøre byer og menneskelige bosættelser inklusive, sikre, modstandsdygtige og bæredygtige") sigter på en væsentlig forøgelse af antallet af byer og menneskelige bosættelser, der inden 2020 vedtager og gennemfører politikker og planer for inklusion, ressourceeffektivitet, modvirkning af og tilpasning til klimaændringerne og modstandsdygtighed over for katastrofer og i overensstemmelse med Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030 udvikler og gennemfører af en helhedsorienteret katastroferisikostyring på alle niveauer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at mål for bæredygtig udvikling nr. 11 ("Gøre byer og menneskelige bosættelser inklusive, sikre, modstandsdygtige og bæredygtige") sigter på en væsentlig forøgelse af antallet af byer og menneskelige bosættelser, der inden 2020 vedtager og gennemfører politikker og planer for inklusion, ressourceeffektivitet, modvirkning af og tilpasning til klimaændringerne og modstandsdygtighed over for katastrofer og i overensstemmelse med Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030 udvikler og gennemfører af en helhedsorienteret katastroferisikostyring på alle niveauer;

| K. | der henviser til, at de kommunale myndigheder er blandt hovedmodtagerne af EU-midler; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de kommunale myndigheder er blandt hovedmodtagerne af EU-midler;

| L. | der henviser til, at det i Parisaftalens artikel 7, stk. 2, erkendes, "at tilpasning er en global udfordring, som alle står over for, med lokale, subnationale, regionale og internationale dimensioner"; der henviser til, at de lokale myndigheders indsats er afgørende for at give regeringer mulighed for at gennemføre deres forpligtelser inden for rammen af en global klimaindsats; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det i Parisaftalens artikel 7, stk. 2, erkendes, "at tilpasning er en global udfordring, som alle står over for, med lokale, subnationale, regionale og internationale dimensioner"; der henviser til, at de lokale myndigheders indsats er afgørende for at give regeringer mulighed for at gennemføre deres forpligtelser inden for rammen af en global klimaindsats;

| M. | der henviser til, at EU-strategien for tilpasning til klimaændringer (COM(2013)0216) samt de respektive EU-forordninger om de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) kortlægger de vigtigste mål og dertil knyttede politiske tiltag, navnlig gennem indførelse af mekanismer som f.eks. forhåndsbetingelser og klimarelevante tematiske mål i samhørighedspolitikken for 2014-2020, som f.eks. tematiske mål (TM) 4: "Støtte til overgangen til en økonomi med lavere CO2-emissioner i alle sektorer", TM5: "Fremme af tilpasning til klimaændringer, risikoforebyggelse og -styring"og TM6: "Bevarelse og beskyttelse af miljøet og fremme af ressourceeffektivitet", hvilket har ført til større og mere fokuseret klimafinansiering under nogle af de europæiske struktur- og investeringsfonde; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU-strategien for tilpasning til klimaændringer (COM(2013)0216) samt de respektive EU-forordninger om de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) kortlægger de vigtigste mål og dertil knyttede politiske tiltag, navnlig gennem indførelse af mekanismer som f.eks. forhåndsbetingelser og klimarelevante tematiske mål i samhørighedspolitikken for 2014-2020, som f.eks. tematiske mål (TM) 4: "Støtte til overgangen til en økonomi med lavere CO2-emissioner i alle sektorer", TM5: "Fremme af tilpasning til klimaændringer, risikoforebyggelse og -styring"og TM6: "Bevarelse og beskyttelse af miljøet og fremme af ressourceeffektivitet", hvilket har ført til større og mere fokuseret klimafinansiering under nogle af de europæiske struktur- og investeringsfonde;

| N. | der henviser til, at regioner og byer har vist deres engagement i UNFCCC-processen i deres egenskab af vigtige bidragydere til initiativerne Lima-Paris-handlingsdagsordenen og de ikke-statslige aktørers klimaindsats (NAZCA); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at regioner og byer har vist deres engagement i UNFCCC-processen i deres egenskab af vigtige bidragydere til initiativerne Lima-Paris-handlingsdagsordenen og de ikke-statslige aktørers klimaindsats (NAZCA);

Generel baggrund

| 1. | glæder sig over den rolle, som EU har spillet i Paris/COP 21-aftalen, og dens rolle som verdens førende i kampen mod klimaændringer; påpeger, at Europa har et af de mest ambitiøse klimamål i verden; opfordrer indtrængende til, at modvirkning af klimaændringer betragtes som en vigtig prioritet i EU's samhørighedspolitikker for at nå og opretholde forpligtelserne i Parisaftalen/COP 21 ved at fremme innovation inden for ren energi, cirkulær økonomi, vedvarende energi og energieffektivitet, uden at dette bør berøre de nødvendige tilpasningsforanstaltninger, og samtidig med at samhørighedspolitikkens grundlæggende rolle og målsætninger respekteres, jf. artikel 174 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF); |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over, at der i målene for bæredygtig udvikling (FN) og Amsterdampagten (EU-dagsordenen for byerne) er fokus på bekæmpelse af klimaændringer; understreger, at Europa er nødt til at blive reelt verdensførende inden for vedvarende energi, som Kommissionen har foreslået, og minder om, at EU's dagsorden for byerne bidrager til gennemførelsen af FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling gennem målet om inklusiv, sikre og bæredygtige byer; tager i denne henseende hensyn til viften af forskelle mellem lokale myndigheder i Europa og deres forskellige potentialer; opfordrer til en fleksibel og skræddersyet tilgang i gennemførelsen af dagsordenen for byerne, der omfatter incitamenter og vejledning til fuldt ud at udnytte byernes potentiale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 14. oktober 2015 med titlen "På vej til en ny international klimaaftale i Paris" (7) opfordrede medlemsstaterne til at overveje at give yderligere tilsagn til nedbringelse af drivhusgasser; understreger behovet for størst mulig gennemsigtighed i og tilsyn med COP 21-processen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre de ambitiøse mål for modvirkning og tilpasning i overensstemmelse med den eksisterende EU-lovgivning om klimaindsats og som opfølgning på Regionsudvalgets udtalelse af 9. februar 2017"Mod en ny EU-strategi for tilpasning til klimaændringer — en integreret tilgang"; |
| --- | --- |

4.

| 5. | beklager uansvarlige strategier, der skader miljøet, såsom visse økonomiske aktiviteter og specifikke industrielle sektorer, som frembringer et stort omfang af forurening, og understreger, at alle dele af samfundet har et ansvar for at bidrage til foranstaltninger, som er af afgørende betydning for at vende en tendens, som truer liv på jorden; understreger, at der mangler oplysninger om de foranstaltninger, der er truffet af visse industrielle sektorer for at bekæmpe følgerne af forurening og finde mindre forurenende løsninger; beklager imidlertid, at visse opinionsdannere inden for videnskab, medier og politik fortsætter med at nægte beviser for klimaændringerne; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager USA's erklærede hensigt om at udtræde af Parisaftalerne og glæder sig over det store antal ikkeforbundsmyndigheder, navnlig USA's delstater og byer, som har bekræftet deres tilsagn om at nå de mål, der er fastlagt i Parisaftalen; tilskynder de lokale og regionale myndigheder i De Forenede Stater, som ønsker at blive involveret i bekæmpelsen af klimaændringer, til at samarbejde og indgå partnerskaber med andre offentlige og private partnere i deres projekter og til at udveksle god praksis i denne henseende; ser gerne en ny forvaltning, der kan sikre midler til klimaindsatsen, og en bedre inddragelse af regioner og byer og disses repræsentative organer; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at byerne skal spille en afgørende rolle i kampen mod klimaændringer i nært samarbejde med nationale myndigheder og den omgivende region; opfordrer til yderligere samarbejde mellem subnationale og nationale regeringer på internationalt plan gennem platforme såsom Friends of Cities; mener, at i det særlige tilfælde med integreret bæredygtig byudvikling bør lokale myndigheder have beføjelse til ikke blot at udvælge projekter, men også at forberede, udforme og gennemføre lokale udviklingsprojekter; understreger de mulige positive perspektiver for vækst og grønne job; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at de lokale myndigheder er ansvarlige for gennemførelsen af de fleste foranstaltninger til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer og det meste af EU-lovgivningen på dette område; understreger behovet for at handle inden for byplanlægning, mobilitet, offentlig transport og infrastruktur, bygningers energimæssige ydeevne, uddannelseskampagner, intelligente byer, intelligente net og regionale tilskud med henblik på at gennemføre klimaaftalen fra Paris; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at byers borgmestre er direkte ansvarlige i deres valgkredse for deres beslutninger og kan handle mere effektivt og hurtigt og ofte med øjeblikkelige resultater, der har store virkninger; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer de nationale myndigheder til at hjælpe byer og regioner med at gennemføre de internationale forpligtelser og støtte klima- og energiinitiativer på lokalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | påpeger, at klimaændringer interagerer med sociale og økonomiske faktorer, og at det er påkrævet med en overordnet vision, der er effektiv på lokalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

11.

| 12. | advarer om de samfundsmæssige omkostninger og de økonomiske virkninger forårsaget af drivhusgasudledninger, som på nuværende tidspunkt berører bymæssige infrastrukturer samt offentlige sundheds- og socialsystemer, der på visse tidspunkter og i visse byer og regioner er overbebyrdede og står i en usikker økonomisk situation; bemærker, at disse systemer vil blive udsat for yderligere pres og vil blive nødt til at imødekomme de voksende og stadig mere komplekse behov; glæder sig over mulige uventede økonomiske gevinster for byer, der investerer og går i forreste række med hensyn til lavemissionsinfrastruktur, herunder reducerede energiomkostninger, faldende vedligeholdelsesomkostninger og reducerede udgifter til folkesundhed, som forbedres ved begrænsningen af forurenende stoffer; |
| --- | --- |

12.

| 13. | erkender, at modvirkning og tilpasning er langsigtede processer, der i varighed og betydning går ud over både valgperioder og beslutninger på lokalt og regionalt plan, og opfordrer til, at modvirkning og tilpasning opfattes som en kilde til mulige løsninger på andre problemer såsom beskæftigelse og indsatsen for at forbedre sundheden, livskvaliteten og offentlige tjenester; bemærker, at Parisaftalen omfatter mulig inddragelse af ikke-kontraherende aktører i de tekniske undersøgelsesprocesser om modvirkning og tilpasning; |
| --- | --- |

13.

| 14. | anerkender den afgørende rolle, som regioner og byer spiller for at fremme lokalt ansvar for energiomstillingen og for nedefra at skubbe på for at nå klima- og energirelaterede mål; bemærker, at det er regionerne og byområderne, der bedst kan teste og gennemføre integrerede løsninger i direkte samarbejde med borgerne; understreger behovet for at stimulere energiomstilling og lokale investeringer i foranstaltninger til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer; fremhæver, at innovation inden for ren energi og små vedvarende energiprojekter kan spille en vigtig rolle i opfyldelsen af målene i Parisaftalen; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at gå i gang med at åbne op for adgang til de finansielle foranstaltninger, som tager højde for særlige forhold og den langsigtede værdi af lokale energifællesskaber for energimarkedet, miljøet og samfundet, og at fremme den rolle, som de enkelte prosumenter spiller i forbindelse med vedvarende energikilder med henblik på øget selvforsyning og egenproduktion; opfordrer byer og regioner til at gå i spidsen for fremme af energieffektivitet og produktion af vedvarende energi med henblik på at reducere drivhusgasemissionerne og luftforureningen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | gentager, at det er nødvendigt, at regionerne gennemfører direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne og direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet, og opfordrer til, at EU’s strukturfonde øger deres fokus på og indsats for at energimodernisere offentlige bygninger og gøre lokalsamfundene selvforsynende med vedvarende energi; opfordret til støtte af kooperative borgerenergiprojekter via strukturfondene og gennem begrænsning af den bureaukratiske byrde på nationalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bemærker, at EU's andel af de globale drivhusgasemissioner ifølge de seneste statistikker er på ca. 10 %, og at de negative tendenser ikke kan vendes uden en global indsats; påpeger imidlertid, at EU kunne spille en ledende rolle i denne henseende især ved at fremme renere energiløsninger og -teknologier; |
| --- | --- |

16.

| 17. | minder om, at EU's dagsorden for byerne fremmer en ny arbejdsmetode, hvor byers potentiale udnyttes til fulde med henblik på at reagere på de globale udfordringer i forbindelse med klimaændringerne, og at det indebærer særlig fokus på bedre regulering, adgang til finansiering og udveksling af viden; |
| --- | --- |

17.

EU og samhørighedspolitikken

| 18. | er af den opfattelse, at den kommende flerårige finansielle ramme (FFR) bør øge sit ambitionsniveau i forhold til at nå klimamålene, hvor det er relevant, og at der bør ske en stigning i andelen af udgifter, der øremærkes til dette formål; |
| --- | --- |

18.

| 19. | minder om, at mindst 20 % af EU-budgettet for 2014-2020 (ca. 212 mia. EUR) bør anvendes til klimarelaterede foranstaltninger; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage behørigt hensyn til Revisionsrettens særberetning nr. 31 fra 2016, som advarer om, at der er en alvorlig risiko for, at 20 %-målet ikke vil blive opfyldt, hvis ikke der træffes yderligere foranstaltninger, og opfordrer Kommissionen til at holde Parlamentet orienteret om udviklingen på dette vigtige område; understreger, at i Den Europæiske Socialfond samt på områderne landbrug, udvikling af landdistrikter og fiskeri er der ikke sket nogen betydelig omlægning i retning af en øget klimaindsats, og det er ikke alle de potentielle muligheder for at finansiere klimarelaterede foranstaltninger, der er blevet undersøgt til bunds; |
| --- | --- |

19.

| 20. | fremhæver den vigtige rolle, som samhørighedspolitikken spiller med hensyn til at tackle klimaudfordringerne på regionalt og lokalt plan; gentager, at det er nødvendigt at forhøje budgettet for samhørighedspolitikken for perioden efter 2020; understreger, at samhørighedspolitikken bør lægge særlig vægt på bymæssig investering i luftkvalitet, investering i den cirkulære økonomi, klimatilpasning, løsninger til udvikling af grøn infrastruktur og energi og digital overgang; |
| --- | --- |

20.

| 21. | støtter oprettelsen af et cost-benefit-redskab, der kan sætte lokale og regionale forvaltninger i stand til at forstå indvirkningerne af projekter med hensyn til kulstofreduktion og gøre det muligt for dem at drage fuld fordel af de finansieringsmuligheder, der er tilgængelige på EU-niveau; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mener, at samhørighedspolitikken bør omfatte både modvirknings- og tilpasningsstrategier, idet der bør skelnes mellem dem, men minder om, at de skal koordineres, og der bør indføres klare finansielle mekanismer til at fremme og skabe incitamenter for politikker og foranstaltninger inden for hvert område; er af den opfattelse, at disse mekanismer kan gennemføres ved hjælp af klare og målbare investeringsplaner med deltagelse af byer og regioner (herunder offentlige myndigheder, erhvervslivet, interesserede parter og civilsamfundet), og at denne deltagelse også bør finde sted i gennemførelses- og evalueringsfasen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bemærker, at kun femten medlemsstater har vedtaget en handlingsplan og en tilpasningsstrategi, og at der er gennemført få konkrete foranstaltninger; mener, at den fremtidige planlægning af ESI-fonde bør integreres bedre i de nationale energi- og klimaplaner for 2030; understreger, at den kommende flerårige finansielle ramme bør integrere klimamålene yderligere f.eks. ved at knytte samhørighedspolitikken tættere sammen med medlemsstaternes overordnede planer for at nå 2030-målet; påpeger, at EU's klimamål skal tages i betragtning ved vurderingen af partnerskabsaftalerne, og at de operationelle programmer derfor er nødt til at være nært tilknyttet hver enkelt medlemsstats tilpasningsstrategier og -planer med henblik på at sikre koordination og sammenhæng på alle niveauer i planlægningen og forvaltningen, navnlig i tilfælde hvor EU-midler tegner sig for en stor andel af de offentlige udgifter, der er til rådighed; bemærker, at der derfor i vurderingen af operationelle programmer bør ses på, hvor effektive de har været med hensyn til at bidrage til nedbringelse af drivhusgasemissionerne, og at der bør være fastsat et mål om en fælles sporingsmetode og overvågningsproces for at undgå grønvaskning; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer til, at investeringerne i samhørighedspolitikken bør være i overensstemmelse med en effektiv klimapolitik for at sikre miljømæssig bæredygtighed; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at innovationspolitikken og den bymæssige dimension er egnede områder for synergier mellem klimamål og samhørighedspolitikkens bredere økonomiske mål; opfordrer derfor til, at der udvikles specifikke bestemmelser for bæredygtig byudvikling og bymæssig innovation, således at disse områder kan få en betydeligt bedre finansiel sundhed i samhørighedspolitikken efter 2020; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer de forskellige partnerskaber, der arbejder med spørgsmål vedrørende modvirkning af klimaændringerne inden for rammerne af dagsordenen for byerne i EU, til hurtigst muligt at vedtage og fremlægge deres handlingsplaner; opfordrer endvidere Kommissionen til i fremtidige lovgivningsforslag at tage hensyn til de forslag, som er indeholdt heri, specielt i relation til bedre regulering, finansiering og viden; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at for at kunne nå de mere langsigtede mål i Parisaftalen er der behov for større konsekvens i forbindelse med investeringer og en langsigtet strategi for dekarbonisering på det regionale marked/ medlemsstatsmarkedet/EU-marked som helhed, og opfordrer til indførelse af foranstaltninger, der letter adgangen til finansiering, og som gør det muligt for mindre byer og regioner at få adgang til finansiering; understreger endvidere, at der bør stilles midler til rådighed for kulstofafhængige regioner for at muliggøre en gnidningsløs overgang til en lavemissionsøkonomi, og at der bør gives prioritet til skifte til anden beskæftigelse for arbejdstagere i kulstofintensive industrier; opfordrer Kommissionen til i samhørighedspolitikken for perioden efter 2020 at foreslå, at resultater inden for emissionsreduktioner (sammen med andre foranstaltninger som f.eks. genvindingsanlæg eller aktiviteter, der tager sigte på at genskabe og dekontaminere forladte industrigrunde) skal være et vigtigt element i vurderingen af de operationelle programmers resultater; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger betydningen af yderligere finansielle instrumenter og politikker, som f.eks. Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Connecting Europe-faciliteten og Horisont 2020 for at finansiere projekter, som kan bidrage til modvirkning og tilpasning til klimaændringerne; |
| --- | --- |

28.

| 29. | fastholder, at tilskud til byer og regioner fortsat være den vigtigste form for EU-finansiering inden for rammerne af samhørighedspolitikken og navnlig med hensyn til klimaindsatsen; understreger dog, at på trods af den forbedrede sammenhæng og præcisering af klimarelaterede virkninger og resultatindikatorer er sidstnævnte ikke tilstrækkelige til at bestemme samhørighedspolitikkens bidrag til opnåelsen af EU's overordnede klimamål, og mener, at tilsynet med og sporingen af klimarelaterede udgifter skal forbedres for at sikre, at EU's udgifter skaber specifikke, målelige bidrag til opfyldelsen af EU's mål; opfordrer til en tilpasningskøreplan med henblik på at overvåge den regionale og lokale klimaindsats, og opfordrer Kommissionen til at vurdere den procentdel af EU-midler, som medlemsstaterne anvender lokalt til at reducere drivhusgasemissioner og sikre geografisk tilpasning til klimaændringerne; |
| --- | --- |

29.

| 30. | anerkender betydningen af integrerede territoriale udviklingsinstrumenter såsom integrerede territoriale investeringer og lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD), som kan anvendes af byer som supplerende redskaber til finansiering af bæredygtige byudviklingsstrategier og funktionelle områder; opfordrer til integrerede lokale bottom-up-tilgange og strategier for at sikre en mere effektiv anvendelse af ressourcer, opbygge modstandskraft og sikre tilpasning til virkningerne af klimaændringer i de mest berørte områder; |
| --- | --- |

30.

| 31. | anerkender, at EU-byer huser størstedelen af Europas forsknings- og udviklingsindustri, der fokuserer på klimaændringer; opfordrer Kommissionen til at yde øget støtte til byer og regioner med hensyn til uddannelses- og bevidstgørelseskampagner, økonomiske retningslinjer, knowhow, kommunikation, forskning og udvikling, uddannelse i klimabeskyttelse og rådgivning om både modvirkning og tilpasning, navnlig ved at styrke eksisterende instrumenter såsom rådgivningsplatformen for investeringer i byområder URBIS, URBACT og Urban Innovative Actions (UIA); opfordrer Kommissionen til at sikre, at disse industrier kan drage fuld nytte af det globale forskningssamarbejde, og til at styrke disse instrumenter for at hjælpe lokale myndigheder med at gennemføre egnede projekter og få adgang til finansieringsmuligheder for at afprøve innovative løsninger i byudviklingsstrategier; opfordrer til, at ikke-EU subnationale myndigheder får mulighed for frivilligt at deltage i europæiske initiativer inden for videnskab, forskning og teknologi, såsom Horisont 2020, både formelt og uformelt med henblik på at opfylde fælles mål; mener, at finansielle faciliteter som de globale klimafonde bør være direkte tilgængelige for lokale myndigheder; er overbevist om, at synergi mellem samhørighedspolitikken og forsknings- og innovationspolitikken bør styrkes for at sikre en hurtig udbredelse af nye kulstoffattige teknologier; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at Horisont 2020-programmet øger opmærksomheden på og finansieringen af innovative projekter og forskningsprojekter inden for den cirkulære økonomi og bæredygtige byer; opfordrer Kommissionen til med støtte fra Kommissionen, Den Europæiske Investeringsbank og medlemsstaterne at styrke den administrative kapacitet i regioner og byer med henblik på at sætte dem i stand til at drage fuld fordel af de offentlige og private finansieringsmuligheder, der er tilgængelige på EU-niveau; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer de kompetente myndigheder til at løse affaldsproblemet med henblik på at virkeliggøre den cirkulære økonomi og fremme bortskaffelse på anden måde end ved forbrænding i forbindelse med affald, der ikke kan genanvendes eller genbruges; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mener, at klimaændringerne bør integreres i den kommende programmeringsperiode i programmeringen af territorialt samarbejde; fremhæver den vigtige rolle, som territorialt samarbejde, grænseoverskridende samarbejde og makroregionale strategier spiller i de foranstaltninger, der gennemføres af regionerne og byerne både inden for og uden for EU's grænser, og gentager, at det er nødvendigt at styrke dette redskab politisk og økonomisk både til modvirkning og tilpasning; understreger, at en ramme for gennemførelse af fælles aktioner og udveksling af politiske løsningsmodeller mellem nationale, regionale og lokale aktører fra forskellige medlemsstater, som f.eks. Interreg er specielt egnet til at bekæmpe klimaændringerne og gennemføre passende foranstaltninger for at mindske virkningerne heraf; glæder sig i denne henseende over, at syv af de femten transnationale Interreg-programmer i hele Europa finansierer strategier, pilotprojekter, undervisning og redskaber til at hjælpe byerne med at opbygge kapacitet til lavere CO2-emissioner og modvirke klimaændringerne for at nå EU's mål; |
| --- | --- |

34.

Byer og regioner

| 35. | glæder sig over initiativer såsom den globale borgmesterpagt for klima og energi, og den rolle, som en række byer og regioner har spillet i kampen mod klimaændringer og for miljøbeskyttelse; opfordrer byer og regioner til at samarbejde og integrere bekæmpelsen af klimaændringer i den institutionelle dagsorden i endnu højere grad og som en hastesag; anbefaler, at bymyndigheder gennemfører og regelmæssigt ajourfører de langsigtede strategier for intelligente byer og innovative tiltag som f.eks. initiativet om intelligente byer; understreger behovet for bæredygtige og energieffektive boliger og intelligente bygninger, som vil spare energi, investeringer i vedvarende energi, miljøvenlige offentlige transportsystemer, yderligere støtte til projekter til fremme af kulstoffattige byer og regioner og for sammenslutninger af byer og lokale og regionale myndigheder til at samarbejde for at bekæmpe den globale opvarmning; |
| --- | --- |

35.

| 36. | noterer sig vigtigheden af at indføre en indberetningsordning, der bygger på objektive parametre og gennemprøvede metoder, og af at overvåge klimatiltag iværksat af byer og regioner for at udveksle data om klimatiltag og øge gennemsigtigheden mellem de forskellige aktører for at nå klimamålene; |
| --- | --- |

36.

| 37. | minder om, at transportsektoren er ansvarlig for både drivhusgasemissioner og for sundhedsfarlige luftforurenende stoffer, hvis koncentration i byluften reguleres af direktiv (EU) 2016/2284 om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer; er af den opfattelse, at regioner og byer har et enormt potentiale til at mindske udledningen af drivhusgasser fra transport, og understreger behovet for støtte til initiativer, der fremmer lokal og regional kulstoffattig mobilitet; understreger betydningen af, at byerne indtager en ledende rolle med hensyn til at fremme anvendelsen af offentlig transport og fremme elektrificering af offentlig og privat transport, og opfordrer til, at en række modelregioner fremmes med henblik på at forske i intelligente transportsystemer, der forbinder by- og landområder; |
| --- | --- |

37.

| 38. | glæder sig over initiativer fra byer, som f.eks. intelligente byer og intelligente forsyningsnet, der tager sigte på at reducere udledningen af drivhusgasser og øge ressourceeffektiviteten; understreger, at regionerne er nødt til at forbedre ordninger for grønne byer ved at fremme energiomstilling og digital omstilling, og at løsninger såsom intelligente net giver mulighed for at levere energien mere effektivt til boliger og bygninger; erkender, at samarbejde mellem erhvervsliv og kommuner bidrager til at skabe innovative og inklusive løsninger og opfordrer til, at de fremmes; understreger behovet for at optrappe investeringerne i andre bæredygtige løsninger såsom grøn infrastrukturer og, navnlig, at øge træagtigt vegetationsdække i byerne; minder om, at det ikke blot er nødvendigt at reducere emissionerne, men også at øge jordens CO2-absorptionskapacitet og opfordrer til en øget beskyttelse af eksisterende og nyetablerede skove i byområder i EU's regioner; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger, at lokalt producerede sæsonbestemte fødevarer kan mindske drivhusgasemissionerne forårsaget af transport og således reducere det samlede CO2-fodaftryk fra fødevarer; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med fødevaresektoren for at øge den lokale og regionale bæredygtige fødevareproduktion og glæder sig over, at frivillige foranstaltninger (såsom trafiklysmærkningen) sikrer synligheden af klimapåvirkningen og kulstofaftrykket af fødevarer og andre produkter; opfordrer til indførelse af EU-dækkende fælles indikatorer, der kan give mulighed for frivillig og sammenlignelig mærkning, og opfordrer de lokale myndigheder til at gennemføre oplysningskampagner for at øge bevidstheden omkring kulstofaftrykket af fødevarer; |
| --- | --- |

39.

| 40. | påpeger, at modvirkende foranstaltninger bør planlægges ved hjælp af en retfærdig fordeling af både indsats og udbytte mellem de forskellige aktører, og at tilpasningsforanstaltningerne bør fokusere på at beskytte de mest udsatte befolkningsgrupper som helhed; |
| --- | --- |

40.

| 41. | erkender, at regionerne har meget forskelligartede og specifikke sårbarheder og muligheder, og påpeger, at udfordringerne, ressourcerne og de mest effektive foranstaltninger kan variere fra område til område; gentager derfor sin tilslutning til princippet om subsidiaritet og understreger, at byer og regioner skal have den nødvendige kompetence og tilstrækkelige politiske, administrative og økonomiske autonomi til at planlægge og gennemføre konkrete aktioner; understreger behovet for byer til at skræddersy deres egen byplanlægning i forbindelse med investeringer i grøn infrastruktur, mobilitet, offentlig transport og intelligente net til at opfylde målene i Parisaftalen; gentager, at de lokale og regionale myndigheder, som de forvaltningsniveauer, der er tættest på den enkelte borger og også tættest på virkningerne af klimarelaterede udfordringer, har den største indsigt i mange problemer, og understreger derfor vigtigheden af at give de lokale og regionale forvaltningsmyndigheder administrativ kapacitet og finansielle værktøjer til at udvikle skræddersyede løsninger til at modvirke klimaændringerne; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer til mere effektiv flerniveaustyring med fuld gennemsigtighed, som bedre kan inddrage lokale myndigheder, regioner og byer og deres repræsentative organer i EU's beslutningsproces og inden for UNFCCC-processen; ser gerne, at koordineringen mellem alle offentlige myndigheder fremmes og sikres, og at inddragelsen af offentligheden og de sociale og økonomiske aktører fremmes, og opfordrer Kommissionen til at fremme koordineringen og udvekslingen af oplysninger og bedste praksis mellem medlemsstater, regioner, lokalsamfund og byer; påpeger, at deltagelsesbaserede modeller for lokal regeringsførelse bør fremmes; |
| --- | --- |

42.

| 43. | glæder sig over beslutningen i Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer om at udarbejde en særlig rapport om byer og klima i 2023, hvilket er en forpligtelse, som vil foranledige øget forskning i byernes betydning for kampen mod klimaændringer; mener, at byer bør give input til den næste globale klimarapport for 2018; mener endvidere, at byer og regioner kan påvirke den politiske beslutningsproces efter Parisaftalen ved at anvende en strategisk tilgang til at bekæmpe den globale opvarmning og støtte modvirknings- og tilpasningsforanstaltninger i byområder, hvor over halvdelen af verdens befolkning lever; opfordrer Kommissionen til at slå til lyd for en vision for klimatiltag på flere niveauer i denne proces med henblik på at fremme en inklusiv klimaordning, der anerkender de foranstaltninger, der træffes af de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer de nationale myndigheder til at tilvejebringe mere decentralisering og lægge mere vægt på nærhedsprincippet, således at lokale og regionale myndigheder kan spille en større rolle i bekæmpelsen af klimaændringer; |
| --- | --- |

44.

| 45. | bemærker, at mange i industrien investerer i grøn omstilling og har forpligtet sig til en dekarboniseringspolitik; erkender, at samarbejde mellem erhvervsliv og byer skaber innovative og inklusive løsninger til klimaindsatsen og hjælper EU med at nå sine mål; minder om, at industrien spiller en central rolle i finansieringen og dækningen af investeringsunderskuddet i byområder; opfordrer til fremme af partnerskaber mellem byer og erhvervsliv; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at intelligent planlægning og investeringer i en kulstoffattig og klimaresistent infrastruktur kan forbedre miljøet og borgernes livskvalitet, skabe arbejdspladser og stimulere den lokale og regionale økonomi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer byer og regioner til at udnytte EU-initiativer såsom nyskabende foranstaltninger i byerne til at iværksætte pilotprojekter inden for bæredygtig byudvikling; |
| --- | --- |

47.

| 48. | glæder sig over "Women4Climate"-initiativet og den private sektors deltagelse i dette initiativ, som skal bidrage til en større inddragelse af kvinder i kampen mod klimaændringer for at styrke deres lederevner og tilskynde den næste generation af ledende kvinder til at deltage i kampen mod klimaændringer; |
| --- | --- |

48.

| 49. | erkender, at byerne har et særligt ansvar i bekæmpelsen af klimaændringerne, da de tegner sig for 70 % af de globale CO2-emissioner, og gentager Parlamentets tilsagn til at sikre en succesfuld global gennemførelse af borgmesteraftalen, herunder initiativet om tilpasning til klimaændringer (borgmestrenes tilpasningsinitiativ), aftalememorandummet Under 2o, Amsterdampagten og initiativet Regions Adapt; mener, at de tilsagn, der blev givet i erklæringen fra rådhuset i Paris i 2015, kun kan nås gennem et samarbejde med den globale borgmesterpagt for klima og energi, og opfordrer alle EU og ikke-EU byer til at tilslutte sig borgmesterpagten og, uden at dette berører deres deltagelse i andre sektorielle eller institutionelle netværk med samme mål, at forpligte sig til ambitiøse klimatiltag og tilrettelægge udveksling af erfaringer og god praksis; bemærker, at et antal af handlingsplaner indgivet af byer indeholder tilsagn frem til 2020, og opfordrer derfor disse byer til at planlægge yderligere tilsagn frem til 2030; mener, at EU fortsat bør tillade byer autonomi til at planlægge deres strategier for modvirkning af klimaændringerne, da dette ofte resulterer i mere ambitiøse mål; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger behovet for en klar henvisning til de lokale og regionale myndigheders rolle i Parisaftalen for at sikre en langsigtet løsning på klimaændringerne; understreger, at EU skal arbejde på stedet med byer og regioner for at gøre regioner og byer i EU tættere forbundet og mere bæredygtige, skabe energieffektive kommuner og udvikle mere intelligente bytransportnet; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mener, at udveksling af viden og erfaring bør fremmes på lokalt og regionalt niveau, da de enkelte regioner og byer samt visse regionale miljøbeskyttelses- og energiagenturer har indhøstet værdifulde erfaringer; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mener, at europæiske og internationale og globale organisationer og sammenslutninger eller netværk af byer, kommuner og regioner bør bruges til at sikre bedre samarbejde i forbindelse med håndteringen af klimaændringer på lokalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

52.

| 53. | bemærker, at lokale og regionale myndigheder under COP22 i Marrakesh udarbejdede "Marrakesh-handlingsplanen", som fremhæver behovet for en mere direkte inddragelse af lokale myndigheder, der formelt bør anerkendes som deltager i den officielle debat om klimaændringer, og ikke betragtes som havende samme status som andre ikke-statslige aktører, som f.eks. NGO'er og den private sektor; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Regionsudvalg, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, medlemsstaterne og de nationale og regionale parlamenter i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0363.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0383.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0380.

(4)  EUT C 316 af 22.9.2017, s. 124.

(5)  EUT C 207 af 30.6.2017, s. 51.

(6)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320.

(7)  EUT C 349 af 17.10.2017, s. 67.

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/40 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/40

---

P8_TA(2018)0069

Retningslinjer for rammen for de fremtidige forbindelser mellem EU og UK

Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2018 om rammerne for de fremtidige forbindelser mellem EU og Det Forenede Kongerige (2018/2573(RSP))

(2019/C 162/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder af 7. december 2000 ("chartret"), der blev proklameret den 12. december 2007 i Strasbourg og trådte i kraft sammen med Lissabontraktaten i december 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder af 7. december 2000 ("chartret"), der blev proklameret den 12. december 2007 i Strasbourg og trådte i kraft sammen med Lissabontraktaten i december 2009,

| — | der henviser til sin beslutning af 5. april 2017 om forhandlingerne med Det Forenede Kongerige efter meddelelsen om, at det har til hensigt at træde ud af Den Europæiske Union (1), og til sine beslutninger af hhv. 3. oktober 2017 (2) og 13. december 2017 (3) om status i forhandlingerne med Det Forenede Kongerige, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. april 2017 om forhandlingerne med Det Forenede Kongerige efter meddelelsen om, at det har til hensigt at træde ud af Den Europæiske Union (1), og til sine beslutninger af hhv. 3. oktober 2017 (2) og 13. december 2017 (3) om status i forhandlingerne med Det Forenede Kongerige,

| — | der henviser til retningslinjerne af 29. april 2017 fra Det Europæiske Råd (om artikel 50) efter Det Forenede Kongeriges meddelelse i henhold til artikel 50 i TEU og til bilaget til Rådets afgørelse af 22. maj 2017, som fastlægger direktiver med henblik på forhandling af en aftale med Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om de nærmere bestemmelser for dets udtræden af Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til retningslinjerne af 29. april 2017 fra Det Europæiske Råd (om artikel 50) efter Det Forenede Kongeriges meddelelse i henhold til artikel 50 i TEU og til bilaget til Rådets afgørelse af 22. maj 2017, som fastlægger direktiver med henblik på forhandling af en aftale med Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om de nærmere bestemmelser for dets udtræden af Den Europæiske Union,

| — | der henviser til den fælles rapport af 8. december 2017 fra Den Europæiske Unions og den britiske regerings forhandlere om de fremskridt, der er gjort i fase 1 af forhandlingerne i henhold til artikel 50 i TEU om Det Forenede Kongeriges velordnede udtræden af Den Europæiske Union, samt til Kommissionens udkast til udtrædelsesaftale af 28. februar 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles rapport af 8. december 2017 fra Den Europæiske Unions og den britiske regerings forhandlere om de fremskridt, der er gjort i fase 1 af forhandlingerne i henhold til artikel 50 i TEU om Det Forenede Kongeriges velordnede udtræden af Den Europæiske Union, samt til Kommissionens udkast til udtrædelsesaftale af 28. februar 2018,

| — | der henviser til retningslinjerne af 15. december 2017 fra Det Europæiske Råd (om artikel 50) og til bilaget til Rådets afgørelse af 29. januar 2018, der supplerer Rådets afgørelse af 22. maj 2017 om bemyndigelse af Kommissionen til at indlede forhandlinger om en aftale med Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om de nærmere bestemmelser for dets udtræden af Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til retningslinjerne af 15. december 2017 fra Det Europæiske Råd (om artikel 50) og til bilaget til Rådets afgørelse af 29. januar 2018, der supplerer Rådets afgørelse af 22. maj 2017 om bemyndigelse af Kommissionen til at indlede forhandlinger om en aftale med Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om de nærmere bestemmelser for dets udtræden af Den Europæiske Union,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at formålet med de forhandlinger mellem Den Europæiske Union (EU) og Det Forenede Kongerige, som finder sted i henhold til artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), er at sikre Det Forenede Kongeriges velordnede udtræden af Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at formålet med de forhandlinger mellem Den Europæiske Union (EU) og Det Forenede Kongerige, som finder sted i henhold til artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), er at sikre Det Forenede Kongeriges velordnede udtræden af Den Europæiske Union;

| B. | der henviser til, at artikel 50 i TEU fastsætter, at foranstaltningerne med henblik på Det Forenede Kongeriges udtræden bør tage højde for rammerne for dets fremtidige forbindelser med Unionen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at artikel 50 i TEU fastsætter, at foranstaltningerne med henblik på Det Forenede Kongeriges udtræden bør tage højde for rammerne for dets fremtidige forbindelser med Unionen;

| C. | der henviser til, at det – efter at der i december 2017 var opnået tilstrækkelige fremskridt i forhandlingerne om adskillelsesspørgsmål – er hensigtsmæssigt, at forhandlingerne nu kan handle om rammerne for de fremtidige forbindelser mellem EU og Det Forenede Kongerige, forudsat at der er tilsvarende fremskridt i forhandlingerne om Kommissionens udkast til udtrædelsesaftale; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det – efter at der i december 2017 var opnået tilstrækkelige fremskridt i forhandlingerne om adskillelsesspørgsmål – er hensigtsmæssigt, at forhandlingerne nu kan handle om rammerne for de fremtidige forbindelser mellem EU og Det Forenede Kongerige, forudsat at der er tilsvarende fremskridt i forhandlingerne om Kommissionens udkast til udtrædelsesaftale;

| D. | der henviser til, at disse forhandlinger først kan begynde, når EU-institutionerne har givet EU's chefforhandler mandat til at indlede dem; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at disse forhandlinger først kan begynde, når EU-institutionerne har givet EU's chefforhandler mandat til at indlede dem;

| E. | der henviser til, at enhver aftale om rammerne for de fremtidige forbindelser vil blive behandlet som en integreret del af den samlede udtrædelsesaftale og vil danne grundlag for Europa-Parlamentets forhandlinger under godkendelsesproceduren; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at enhver aftale om rammerne for de fremtidige forbindelser vil blive behandlet som en integreret del af den samlede udtrædelsesaftale og vil danne grundlag for Europa-Parlamentets forhandlinger under godkendelsesproceduren;

| F. | der henviser til, at det er i alle parters interesse, at rammerne for de fremtidige forbindelser bliver så detaljerede som muligt; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det er i alle parters interesse, at rammerne for de fremtidige forbindelser bliver så detaljerede som muligt;

| G. | der henviser til, at Det Forenede Kongerige bliver et tredjeland efter udtrædelsen, uanset hvilke rammer der aftales for de fremtidige forbindelser med EU; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Det Forenede Kongerige bliver et tredjeland efter udtrædelsen, uanset hvilke rammer der aftales for de fremtidige forbindelser med EU;

| H. | der henviser til, at den britiske premierminister ud over de elementer, der indgår i Det Forenede Kongeriges meddelelse af 29. marts 2017 om, at det har til hensigt at træde ud af Den Europæiske Union, har holdt en række taler – i Lancaster House den 17. januar 2017, i Firenze den 22. september 2017, i München den 17. februar 2018 og senest i Mansion House den 2. marts 2018; der henviser til, at hun har endnu ikke givet et konsistent billede af de fremtidige forbindelser mellem EU og Det Forenede Kongerige; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den britiske premierminister ud over de elementer, der indgår i Det Forenede Kongeriges meddelelse af 29. marts 2017 om, at det har til hensigt at træde ud af Den Europæiske Union, har holdt en række taler – i Lancaster House den 17. januar 2017, i Firenze den 22. september 2017, i München den 17. februar 2018 og senest i Mansion House den 2. marts 2018; der henviser til, at hun har endnu ikke givet et konsistent billede af de fremtidige forbindelser mellem EU og Det Forenede Kongerige;

| I. | der henviser til, at Det Forenede Kongerige og EU fortsat vil være nære naboer og fortsat vil have mange fælles interesser; der henviser til, at et sådant nært forhold i form af en associeringsaftale mellem EU og Det Forenede Kongerige kan betragtes som en passende ramme for de fremtidige forbindelser, hvorigennem disse fælles interesser, herunder de nye handelsforbindelser, vil kunne beskyttes og fremmes; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Det Forenede Kongerige og EU fortsat vil være nære naboer og fortsat vil have mange fælles interesser; der henviser til, at et sådant nært forhold i form af en associeringsaftale mellem EU og Det Forenede Kongerige kan betragtes som en passende ramme for de fremtidige forbindelser, hvorigennem disse fælles interesser, herunder de nye handelsforbindelser, vil kunne beskyttes og fremmes;

| J. | der henviser til, at fordelen ved en associeringsaftale for de fremtidige forbindelser er, at den giver fleksible rammer, som muliggør forskellige grader af samarbejde hen over en bred vifte af politikområder; der henviser til, at samarbejdet vil kræve, at begge parter fastholder høje standarder og deres internationale forpligtelser på en række politiske områder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at fordelen ved en associeringsaftale for de fremtidige forbindelser er, at den giver fleksible rammer, som muliggør forskellige grader af samarbejde hen over en bred vifte af politikområder; der henviser til, at samarbejdet vil kræve, at begge parter fastholder høje standarder og deres internationale forpligtelser på en række politiske områder;

| K. | der henviser til, at det er af afgørende betydning at beskytte EU's aftaler med tredjelande og internationale organisationer, herunder aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS-aftalen); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det er af afgørende betydning at beskytte EU's aftaler med tredjelande og internationale organisationer, herunder aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS-aftalen);

| L. | der henviser til, at EU og Det Forenede Kongerige som udtrædende medlemsstat har en altovervejende forpligtelse til at sikre en sammenhængende og gensidig tilgang til beskyttelse af rettighederne for EU-borgere, der er bosiddende i Det Forenede Kongerige og Det Forenede Kongeriges statsborgere, der er bosiddende i EU-27; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU og Det Forenede Kongerige som udtrædende medlemsstat har en altovervejende forpligtelse til at sikre en sammenhængende og gensidig tilgang til beskyttelse af rettighederne for EU-borgere, der er bosiddende i Det Forenede Kongerige og Det Forenede Kongeriges statsborgere, der er bosiddende i EU-27;

| M. | der henviser til, at Det Forenede Kongerige med henblik på at opretholde alle dele af Langfredagsaftalen fra 1998 og rettighederne for befolkningen i Nordirland skal overholde sine forpligtelser til at sikre, at den interne grænseforvaltning på øen Irland ikke optrappes, enten ved at fremlægge detaljerede forslag i forbindelse med forhandlingerne om rammerne for de fremtidige forbindelser mellem EU og Det Forenede Kongerige, i form af specifikke løsninger for Nordirland, eller gennem fortsat lovgivningsmæssig tilpasning til gældende EU-ret; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Det Forenede Kongerige med henblik på at opretholde alle dele af Langfredagsaftalen fra 1998 og rettighederne for befolkningen i Nordirland skal overholde sine forpligtelser til at sikre, at den interne grænseforvaltning på øen Irland ikke optrappes, enten ved at fremlægge detaljerede forslag i forbindelse med forhandlingerne om rammerne for de fremtidige forbindelser mellem EU og Det Forenede Kongerige, i form af specifikke løsninger for Nordirland, eller gennem fortsat lovgivningsmæssig tilpasning til gældende EU-ret;

| N. | der henviser til, at der bliver behov for overgangsordninger, der medfører en forlængelse af hele EU's regelværk, for at undgå en alt for brat overgang, når Det Forenede Kongerige forlader EU, og for at give EU's og Det Forenede Kongeriges forhandlere mulighed for at forhandle en aftale på plads om de fremtidige forbindelser; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der bliver behov for overgangsordninger, der medfører en forlængelse af hele EU's regelværk, for at undgå en alt for brat overgang, når Det Forenede Kongerige forlader EU, og for at give EU's og Det Forenede Kongeriges forhandlere mulighed for at forhandle en aftale på plads om de fremtidige forbindelser;

| O. | der henviser til, at det er hensigtsmæssigt, at EU's institutioner og medlemsstater sammen med offentlige og private institutioner påtager sig arbejde for at forberede sig på alle eventualiteter, der kan opstå som følge af forhandlingerne; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det er hensigtsmæssigt, at EU's institutioner og medlemsstater sammen med offentlige og private institutioner påtager sig arbejde for at forberede sig på alle eventualiteter, der kan opstå som følge af forhandlingerne;

| P. | der henviser til, at det er afgørende at EU-institutionerne og medlemsstaterne står sammen om at forsvare Unionens og dens borgeres interesser i de efterfølgende faser af forhandlingerne, navnlig for så vidt angår rammerne for de fremtidige forbindelser, men også for at sikre en vellykket og rettidig afslutning af disse forhandlinger; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det er afgørende at EU-institutionerne og medlemsstaterne står sammen om at forsvare Unionens og dens borgeres interesser i de efterfølgende faser af forhandlingerne, navnlig for så vidt angår rammerne for de fremtidige forbindelser, men også for at sikre en vellykket og rettidig afslutning af disse forhandlinger;

| 1. | minder om, at artikel 50, stk. 2, i TEU fastsætter, at aftalen om de nærmere bestemmelser for en medlemsstats udtræden skal tage hensyn til rammerne for dens fremtidige forbindelser med EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at sådanne rammer for de fremtidige forbindelser bør tage form af en politisk erklæring i tilknytning til udtrædelsesaftalen; understreger, at erklæringens indhold vil blive vurderet af Europa-Parlamentet, når det anmodes om at godkende udtrædelsesaftalen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | gentager, at der først kan forhandles formelt om en international aftale om de nye forbindelser mellem EU og Det Forenede Kongerige, når Det Forenede Kongerige er trådt ud af EU og har fået status som tredjeland; minder om, at denne aftale kun kan indgås under fuld inddragelse af og med endelig godkendelse fra Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at Europa-Parlamentet kun vil godkende en ramme for de fremtidige forbindelser mellem EU og Det Forenede Kongerige, hvis disse rammer er i fuld overensstemmelse med følgende principper:






  — | Et tredjeland må ikke have de samme rettigheder og fordele som en EU-medlemsstat eller et medlem af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) eller EØS |
| --- | --- | --- |

4.

—

Et tredjeland må ikke have de samme rettigheder og fordele som en EU-medlemsstat eller et medlem af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) eller EØS

| — | beskyttelse af det indre markeds integritet og korrekte funktion, toldunionen og de fire friheder, uden at der gives mulighed for en sektorbaseret tilgang |
| --- | --- |

—

beskyttelse af det indre markeds integritet og korrekte funktion, toldunionen og de fire friheder, uden at der gives mulighed for en sektorbaseret tilgang

| — | opretholdelse af EU's selvstændige beslutningstagning |
| --- | --- |

—

opretholdelse af EU's selvstændige beslutningstagning

| — | beskyttelse af EU's retsorden og EU-Domstolens rolle i denne forbindelse |
| --- | --- |

—

beskyttelse af EU's retsorden og EU-Domstolens rolle i denne forbindelse

| — | fortsat overholdelse af de demokratiske principper, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, navnlig som defineret i FN's verdenserklæring om menneskerettighederne og den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og dens protokoller, den europæiske socialpagt, Romstatutten om Den Internationale Straffedomstol og andre af De Forenede Nationers og Europarådets internationale menneskerettighedstraktater samt respekt for retsstatsprincippet |
| --- | --- |

—

fortsat overholdelse af de demokratiske principper, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, navnlig som defineret i FN's verdenserklæring om menneskerettighederne og den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og dens protokoller, den europæiske socialpagt, Romstatutten om Den Internationale Straffedomstol og andre af De Forenede Nationers og Europarådets internationale menneskerettighedstraktater samt respekt for retsstatsprincippet

| — | lige vilkår, især med hensyn til Det Forenede Kongeriges fortsatte overholdelse af de standarder, der er fastlagt af internationale forpligtelser og EU's lovgivning og politikker inden for fair og regelbaseret konkurrence, herunder statsstøtte, sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder, og især ens niveauer af social beskyttelse og beskyttelse mod social dumping, miljø, klimaforandringer, forbrugerbeskyttelse, folkesundhed, sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger, dyresundhed og -velfærd, beskatning, herunder bekæmpelse af skatteunddragelse, skatteundgåelse og hvidvaskning af penge, samt beskyttelse af data og privatlivets fred sammen med en klar håndhævelsesmekanisme til at sikre overholdelse |
| --- | --- |

—

lige vilkår, især med hensyn til Det Forenede Kongeriges fortsatte overholdelse af de standarder, der er fastlagt af internationale forpligtelser og EU's lovgivning og politikker inden for fair og regelbaseret konkurrence, herunder statsstøtte, sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder, og især ens niveauer af social beskyttelse og beskyttelse mod social dumping, miljø, klimaforandringer, forbrugerbeskyttelse, folkesundhed, sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger, dyresundhed og -velfærd, beskatning, herunder bekæmpelse af skatteunddragelse, skatteundgåelse og hvidvaskning af penge, samt beskyttelse af data og privatlivets fred sammen med en klar håndhævelsesmekanisme til at sikre overholdelse

| — | beskyttelse af EU's aftaler med tredjelande og internationale organisationer, herunder EØS-aftalen, og opretholdelse af den overordnede balance i disse forbindelser |
| --- | --- |

—

beskyttelse af EU's aftaler med tredjelande og internationale organisationer, herunder EØS-aftalen, og opretholdelse af den overordnede balance i disse forbindelser

| — | sikring af EU's finansielle stabilitet og overholdelsen af EU's regulerings- og tilsynsordninger og -standarder såvel som anvendelsen heraf |
| --- | --- |

—

sikring af EU's finansielle stabilitet og overholdelsen af EU's regulerings- og tilsynsordninger og -standarder såvel som anvendelsen heraf

| — | en korrekt balance mellem rettigheder og forpligtelser, herunder hvor det er relevant proportionelle finansielle bidrag; |
| --- | --- |

—

en korrekt balance mellem rettigheder og forpligtelser, herunder hvor det er relevant proportionelle finansielle bidrag;

| 5. | gentager, at en associeringsaftale, som er forhandlet og aftalt mellem EU og Det Forenede Kongerige efter sidstnævntes udtræden i henhold til artikel 8 i TEU og artikel 217 i TEUF kunne udgøre en passende ramme for de fremtidige forbindelser og sikre en konsistent forvaltningsramme, som bør omfatte en solid tvistbilæggelsesordning, således at man undgår en udbredelse af bilaterale aftaler og de mangler, der kendetegner EU's forbindelser med Schweiz; |
| --- | --- |

5.

| 6. | foreslår, at de fremtidige forbindelser baseres på følgende fire søjler:






  — | handelsmæssige og økonomiske forbindelser |
| --- | --- | --- |

6.

—

handelsmæssige og økonomiske forbindelser

| — | udenrigspolitik, sikkerhedssamarbejde og udviklingssamarbejde |
| --- | --- |

—

udenrigspolitik, sikkerhedssamarbejde og udviklingssamarbejde

| — | indre sikkerhed |
| --- | --- |

—

indre sikkerhed

| — | tematisk samarbejde; |
| --- | --- |

—

tematisk samarbejde;

Rammerne for de fremtidige forbindelser

| 7. | bemærker, at Det Forenede Kongerige – i betragtning af det fælles grundlag af fælles værdier, som EU og Det Forenede Kongerige har, deres nære forbindelser og den nuværende lovgivningsmæssige tilpasning på stort set alle områder, deres geografiske nærhed og fælles historie, herunder Det Forenede Kongeriges medlemskab af EU i mere end 40 år, og også Det Forenede Kongeriges rolle som permanent medlem af FN's Sikkerhedsråd og medlem af NATO – fortsat vil være en vigtig partner for EU i alle de fire ovennævnte søjler, og at det er i begge parters gensidige interesse at etablere et partnerskab, der sikrer fortsat samarbejde; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker imidlertid, at et sådant samarbejde med Det Forenede Kongerige som tredjeland kun kan finde sted i overensstemmelse med de principper, der er skitseret i punkt 4 i denne beslutning; minder om, at EU har bindende fælles regler, fælles institutioner og fælles tilsyns-, håndhævelses- og retsmekanismer, og at tredjelande, selv lande med en identisk lovgivning eller fuld lovgivningsmæssig tilpasning, ikke kan opnå samme fordele eller markedsadgang som EU's medlemsstater, f.eks. med hensyn til de fire friheder og finansielle bidrag fra EU-budgettet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at aftalen om de fremtidige forbindelser bør indeholde særlige bestemmelser om bevægelighed for borgere fra EU til Det Forenede Kongerige og fra Det Forenede Kongerige til EU efter overgangsperioden, som mindst bør svare til graden af samarbejde i de fire søjler nedenfor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | minder om, at Europa-Parlamentet skal godkende enhver fremtidig aftale mellem EU og Det Forenede Kongerige; understreger, at det skal informeres omgående og fuldt ud i alle procedurens faser i overensstemmelse med artikel 207, 217 og 218 i TEUF og med relevant retspraksis; |
| --- | --- |

10.

i)   Handelsmæssige og økonomiske forbindelser

| 11. | gentager, at Det Forenede Kongeriges medlemsskab af det indre marked og toldunionen vil være den bedste løsning både for Det Forenede Kongerige og EU-27 og den eneste, der kan sikre en fortsat gnidningsløs samhandel og fuldt ud bevare fordelene ved vores økonomiske forbindelser; minder om, at deltagelse i det indre marked kræver fuld tilslutning til de fire friheder og indarbejdelse af de dertil hørende EU-regler, lige konkurrencevilkår, herunder gennem konkurrence- og statsstøtteregler, at EU-Domstolens retspraksis er bindende, og bidrag til EU's budget; bemærker, at en toldunion fjerner toldmæssige hindringer og noget af toldkontrollen, men kræver overholdelse af EU's handelspolitik og en fælles ydre grænse; noterer sig, at den britiske regering fortsat udelukker både det indre marked og toldunionen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bemærker, at et vidtgående og bredt frihandelsområde kræver en bindende mekanisme for konvergens med gældende EU-ret og en obligatorisk rolle for EU-Domstolen med hensyn til fortolkningen af EU-retten og ikke giver mulighed for at vælge og vrage mellem det indre markeds sektorer; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mener, at Det Forenede Kongeriges nuværende standpunkt kun er foreneligt med en handelsaftale i henhold til artikel 207 i TEUF, som kunne udgøre den handelsmæssige og økonomiske søjle i en associeringsaftale; erklærer sig rede til at gå i dialog med Det Forenede Kongerige på grundlag af de øvrige modeller, der er nævnt ovenfor, forudsat at Det Forenede Kongerige revurderer dets nuværende ufravigelige principper; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder om, at alle nye frihandelsaftaler (FTA'er) er bygget op af tre hoveddele: markedsadgang, lovgivningsmæssigt samarbejde og regler; understreger ud over de principper, der er gengivet ovenfor i pkt. 4, at:






  — | graden af adgang til EU's marked skal svare til graden af fortsat konvergens med og tilpasning til EU's tekniske standarder og regler, og at der ikke er mulighed for en sektorbaseret tilgang og for at bevare det indre markeds integritet |
| --- | --- | --- |

14.

—

graden af adgang til EU's marked skal svare til graden af fortsat konvergens med og tilpasning til EU's tekniske standarder og regler, og at der ikke er mulighed for en sektorbaseret tilgang og for at bevare det indre markeds integritet

| — | EU's autonomi med hensyn til fastlæggelse af EU-lovgivning og -standarder skal sikres i lighed med EU-Domstolens rolle som den eneste fortolker af EU-lovgivningen |
| --- | --- |

—

EU's autonomi med hensyn til fastlæggelse af EU-lovgivning og -standarder skal sikres i lighed med EU-Domstolens rolle som den eneste fortolker af EU-lovgivningen

| — | der skal sikres lige konkurrencevilkår, og EU's standarder skal overholdes, for at undgå et kapløb mod bunden og forebygge regelarbitrage fra markedsaktørernes side |
| --- | --- |

—

der skal sikres lige konkurrencevilkår, og EU's standarder skal overholdes, for at undgå et kapløb mod bunden og forebygge regelarbitrage fra markedsaktørernes side

| — | oprindelsesregler skal være baseret på EU's standardpræferenceregler og på EU-producenternes interesser |
| --- | --- |

—

oprindelsesregler skal være baseret på EU's standardpræferenceregler og på EU-producenternes interesser

| — | gensidig markedsadgang skal forhandles i fuld overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens (WTO's) regler, herunder for varer, tjenesteydelser, offentlige udbud og – hvis det er relevant – direkte udenlandske investeringer, og alle former for levering af tjenester, herunder tilsagn om bevægelighed for fysiske personer på tværs af grænserne (leveringsmåde 4), og skal reguleres i fuld overensstemmelse med EU's regler for så vidt angår principperne om ligebehandling, især af arbejdstagere |
| --- | --- |

—

gensidig markedsadgang skal forhandles i fuld overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens (WTO's) regler, herunder for varer, tjenesteydelser, offentlige udbud og – hvis det er relevant – direkte udenlandske investeringer, og alle former for levering af tjenester, herunder tilsagn om bevægelighed for fysiske personer på tværs af grænserne (leveringsmåde 4), og skal reguleres i fuld overensstemmelse med EU's regler for så vidt angår principperne om ligebehandling, især af arbejdstagere

| — | der bør forhandles om reguleringssamarbejde med særligt fokus på SMV'er, som tager højde for den frivillige karakter af reguleringssamarbejde og retten til at regulere i offentlighedens interesse, og minder samtidig om, at bestemmelserne om reguleringssamarbejde i en handelsaftale ikke fuldt ud kan genskabe den samme gnidningsløse samhandel, som medlemsskab af det indre marked giver; |
| --- | --- |

—

der bør forhandles om reguleringssamarbejde med særligt fokus på SMV'er, som tager højde for den frivillige karakter af reguleringssamarbejde og retten til at regulere i offentlighedens interesse, og minder samtidig om, at bestemmelserne om reguleringssamarbejde i en handelsaftale ikke fuldt ud kan genskabe den samme gnidningsløse samhandel, som medlemsskab af det indre marked giver;

| 15. | understreger, at denne aftale mellem EU og Det Forenede Kongerige bør sikre rammerne for eksisterende handelsforbindelser mellem EU og tredjelande og forhindre snylteradfærd ved at sikre konsekvens med hensyn til at bibeholde en trimmet told- og kvoteordning og oprindelsesregler for varer over for tredjelande; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at markedsadgang for tjenesteydelser under en frihandelsaftale er begrænset og altid er underlagt udelukkelser, forbehold og undtagelser; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at udtræden af det indre marked vil føre til, at Det Forenede Kongerige mister både rettighederne under "pasordningen"for finansielle tjenesteydelser og muligheden for at åbne filialer i EU, som er underlagt Det Forenede Kongeriges tilsyn; minder om, at EU-lovgivningen på visse områder giver mulighed for at betragte tredjelandes regler som ækvivalente på grundlag af en forholdsmæssig og risikobaseret tilgang, og bemærker det igangværende lovgivningsarbejde og Kommissionens kommende forslag på dette område; understreger, at afgørelser om ækvivalens altid er af unilateral karakter; understreger endvidere, at tilsynsklausuler og begrænsninger på grænseoverskridende levering af finansielle tjenesteydelser er et almindeligt element i frihandelsaftaler for at sikre den finansielle stabilitet og den fuldstændige overholdelse af EU's regelsæt og standarder og anvendelsen heraf; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at en aftale mellem EU og Det Forenede Kongerige bør omfatte en solid tvistbilæggelsesordning og forvaltningsstrukturer; understreger i denne forbindelse EU-Domstolens kompetence med hensyn til fortolkningen af spørgsmål, der vedrører EU-retten; |
| --- | --- |

18.

| 19. | minder om, at Det Forenede Kongeriges nuværende standpunkt og ufravigelige principper vil føre til toldkontrol og toldmæssig verifikation, hvilket vil påvirke de globale forsyningskæder og fremstillingsprocesser, selv hvis toldmæssige hindringer kan undgås; understreger vigtigheden af en høj grad af tilpasning mellem EU's fælles momsområde og Det Forenede Kongerige; mener, at skattespørgsmål bør medtages i enhver yderligere aftale mellem Det Forenede Kongerige og EU for at sikre en maksimal grad af samarbejde mellem EU og Det Forenede Kongerige og dets territorier på selskabsskatteområdet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | gentager, at adgang til EU's marked for så vidt angår fødevarer og landbrugsprodukter er betinget af streng overholdelse af alle EU's love og standarder, navnlig på områder som fødevaresikkerhed, GMO'er, pesticider, geografiske betegnelser, dyrevelfærd, mærkning og sporbarhed, sundheds- og plantesundhedsmæssige standarder samt menneskers, dyrs og planters sundhed; |
| --- | --- |

20.

ii)   Udenrigspolitik, sikkerhedssamarbejde og udviklingssamarbejde

| 21. | bemærker for så vidt angår den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, at Det Forenede Kongerige som tredjeland ikke vil kunne deltage i EU's beslutningsproces, og at EU's fælles holdninger og foranstaltninger kun kan vedtages af EU's medlemsstater; påpeger imidlertid, at dette ikke udelukker høringsmekanismer, der giver Det Forenede Kongerige mulighed for at tilpasse sig EU's udenrigspolitiske holdninger, fælles foranstaltninger, navnlig med hensyn til menneskerettighederne, eller multilaterale samarbejde, især inden for rammerne af FN, OSCE og Europarådet; støtter koordinering af sanktionspolitikken og gennemførelsen heraf, herunder våbenembargoer og den fælles holdning til våbeneksport; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at et sådant partnerskab vil kunne etableres inden for rammeaftalen om deltagelse, som forvalter tredjelandes rolle, og som gør det muligt for Det Forenede Kongerige at deltage i EU's civile og militære missioner (uden ledende rolle for Det Forenede Kongeriges vedkommende) og operationer, programmer og projekter, udveksling af efterretninger, uddannelse og udveksling af militært personel og samarbejde om forsvarsmaterielpolitik, herunder projekter, der udvikles inden for rammerne af det permanente strukturerede samarbejde (PESCO); understreger, at en sådan deltagelse bør være med forbehold af og i overensstemmelse med EU's relevante holdninger, afgørelser og lovgivning, herunder om indkøb og overførsel på forsvarsområdet; bekræfter, at et sådant samarbejde er betinget af fuldstændig overholdelse af den internationale menneskerettighedslovgivning, den humanitære folkeret og EU's grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bemærker, at ethvert samarbejde på ovennævnte områder, der indebærer udveksling af EU's fortrolige oplysninger, herunder om efterretninger, er betinget af en aftale om informationssikkerhed til beskyttelse af EU's fortrolige oplysninger; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bemærker, at Det Forenede Kongerige på grundlag af andre lignende ordninger med tredjelande kan deltage i EU-programmer til støtte for forsvar og ekstern sikkerhed (såsom Den Europæiske Forsvarsfond, Galileo og cybersikkerhed); er åben over for muligheden af, at Det Forenede Kongerige fortsætter med at bidrage til EU's eksterne finansieringsinstrumenter med henblik på at forfølge fælles mål, navnlig i det fælles naboskabsområde; |
| --- | --- |

24.

| 25. | bemærker, at Det Forenede Kongerige er en stor aktør inden for udviklingssamarbejde og nødhjælp, og at samarbejde mellem EU og Det Forenede Kongerige på disse områder efter brexit vil være til gavn for begge parter; |
| --- | --- |

25.

iii)   Indre sikkerhed

| 26. | understreger, at det er i både EU's og Det Forenede Kongeriges interesse at opbygge et partnerskab, der sikrer et fortsat sikkerhedssamarbejde med henblik på at imødegå fælles trusler, i særdeleshed terrorisme og organiseret kriminalitet, og undgå afbrydelse af informationsstrømmene på dette område; bemærker, at tredjelande (uden for Schengenområdet) ikke nyder godt af privilegeret adgang til EU's instrumenter, herunder databaser, på dette område, og at de heller ikke kan deltage i fastlæggelsen af prioriteter og udviklingen af de flerårige strategiske mål eller stå i spidsen for operationelle handlingsplaner som led i EU's politikcyklus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | bemærker endvidere, at det ud over behovet for at beskytte igangværende procedurer og undersøgelser, som involverer Det Forenede Kongerige, ved hjælp af overgangsordninger, er nødvendigt at finde frem til særlige ordninger med Det Forenede Kongerige som tredjeland for så vidt angår retligt samarbejde i straffesager, herunder om udlevering og gensidig retshjælp, i stedet for de nuværende ordninger såsom den europæiske arrestordre; |
| --- | --- |

27.

| 28. | er af den opfattelse, at det fremtidige samarbejde kan udvikles på grundlag af tredjelandsordninger med ikke-Schengenlande, der muliggør udveksling af sikkerhedsrelevante oplysninger og operationelt samarbejde med EU's organer og mekanismer (f.eks. Europol og Eurojust); |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at et sådant samarbejde bør skabe retssikkerhed, skal være baseret på garantier med hensyn til de grundlæggende rettigheder, der er fastsat i den europæiske menneskerettighedskonvention, og skal tilvejebringe et beskyttelsesniveau, som i det væsentlige svarer til chartrets; understreger endvidere, at det fuldt ud bør overholde EU's standarder for databeskyttelse og være baseret på effektiv håndhævelse og tvistbilæggelse; mener, at det er nødvendigt at finde en løsning med henblik på at regulere den fremtidige udveksling af oplysninger mellem EU og Det Forenede Kongerige inden for retshåndhævelse, efterretning og terrorbekæmpelsesoperationer; understreger, at en afgørelse fra Kommissionen om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet vil være den foretrukne og mest sikre løsning; minder om, at Det Forenede Kongerige under alle omstændigheder skal tilvejebringe et databeskyttelsesniveau, der er lige så solidt som EU's databeskyttelsesregler; |
| --- | --- |

29.

iv)   Tematisk samarbejde

| 30. | understreger, at principperne i punkt 4 ovenfor også fuldt ud og ubetinget bør finde anvendelse på det fremtidige samarbejde med Det Forenede Kongerige på en række områder af fælles interesse; understreger, at sådanne aftaler vil skulle ramme en balance mellem rettigheder og forpligtelser svarende til lignende aftaler med andre tredjelande, men under hensyntagen til den geografiske nærhed og de tætte forbindelser mellem EU og Det Forenede Kongerige; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mener, at det i lyset af ovennævnte principper og betingelser og af hensyn til passagerers, luftfartsselskabers, producenters og fagforeningers interesser er nødvendigt at sikre konnektivitet ved hjælp af en lufttransportaftale og en aftale om luftfartssikkerhed; understreger imidlertid, at graden af markedsadgang afhænger af niveauet af lovgivningsmæssig konvergens og tilpasning til gældende EU-ret og af oprettelsen af en solid tvistbilæggelses- og mæglingsmekanisme; udelukker desuden ikke et fremtidigt samarbejde med Det Forenede Kongerige om at støtte projekter af fælles interesse i transportsektoren; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mener, for så vidt angår fiskeri, at en ny form for bilateral partnerskabsaftale for tredjelande bør forhandles med henblik på at opretholde en høj grad af samarbejde, kohærens og konvergens, sikre stabil og fortsat gensidig adgang til farvande og ressourcer i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks principper og forvaltningsbestemmelser og bæredygtig forvaltning af fælles bestande for at genoprette og bevare populationer af disse bestande over niveauer, der kan give det maksimale bæredygtige udbytte; understreger, at fælles forvaltning af fælles bestande forudsætter, at Det Forenede Kongeriges bidrag til den videnskabelige vurdering af disse bestande videreføres; understreger imidlertid, at gensidig markedsadgang for fiskerivarer skal forhandles som en del af den fremtidige aftale, og at adgang til EU's indre marked skal være betinget af adgang for EU-fartøjer til Det Forenede Kongeriges fiskepladser og -ressourcer samt af graden af samarbejde om forvaltningen af fælles bestande; |
| --- | --- |

32.

| 33. | fremhæver værdien af kulturelt og uddannelsesmæssigt samarbejde, herunder læring og unges mobilitet, samt de kulturelle og kreative erhvervs betydning for at hjælpe EU til at uddybe forbindelserne med nabolandene, og ville hilse et fortsat samarbejde mellem EU og Det Forenede Kongerige på disse områder, herunder gennem relevante programmer som f.eks. Erasmus og Et Kreativt Europa, velkommen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kunne, i forbindelse med samarbejdet om forskning og innovation, overveje at lade Det Forenede Kongerige deltage som tredjeland i EU's rammeprogram for forskning og innovation og i EU's rumprogrammer, uden at der gives tilladelse til nettooverførsler fra EU-budgettet til Det Forenede Kongerige eller til en beslutningstagende rolle for Det Forenede Kongerige; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mener, at den bedste løsning for miljøet, for indsatsen mod klimaændringer og for folkesundheden og fødevaresikkerheden vil være, at Det Forenede Kongerige fortsat fuldt ud tilpasser sig nuværende og kommende EU-lovgivning, herunder overholder de forpligtelser og mål for 2030, der allerede er aftalt under EU's pakker om hhv. ren luft og ren energi; hvis dette imidlertid ikke bliver tilfældet, opfordres der til, at aftalerne mellem EU og Det Forenede Kongerige sikrer et tæt samarbejde og høje standarder på disse områder og til, at grænseoverskridende miljøspørgsmål tages op; understreger, at ethvert samarbejde med EU's agenturer på disse områder skal være baseret på bilaterale aftaler; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kunne overveje lignende tredjelandsordninger på områderne energi, elektronisk kommunikation, cybersikkerhed og IKT; er, for så vidt angår energi, af den opfattelse, at sådanne ordninger bør respektere integriteten af det indre marked for energi, bidrage til energisikkerhed, bæredygtighed og konkurrenceevne og tage hensyn til samkøringslinjer mellem EU og Det Forenede Kongerige; forventer, at Det Forenede Kongerige overholder de højeste standarder for nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse, herunder i forbindelse med overførsel af affald og nedlukning; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mener, at EU's Peace-program, der sigter mod at styrke et fredeligt og stabilt samfund ved at fremme forsoningen i Nordirland og grænseregionen i Irland, bør fastholdes med fortsat deltagelse af Det Forenede Kongerige; |
| --- | --- |

37.

v)   Forvaltning af den fremtidige aftale

| 38. | påpeger, at enhver fremtidig aftale mellem EU og Det Forenede Kongerige med Det Forenede Kongerige som tredjeland bør omfatte etableringen af et sammenhængende og solidt forvaltningssystem som en overordnet ramme for de fire søjler, der dækker det fælles løbende tilsyn med/forvaltningen af aftalen samt tvistbilæggelses- og håndhævelsesmekanismer for så vidt angår fortolkningen og anvendelsen af aftalens bestemmelser; |
| --- | --- |

38.

| 39. | fastholder, at dette forvaltningssystem er absolut nødvendigt for fuldt ud at bevare EU's selvstændige beslutningstagning og retsorden, herunder EU-Domstolens rolle som fortolker af EU-retten; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger, at forvaltningsordningernes udformning bør svare til arten, omfanget og dybden af de fremtidige forbindelser og tage højde for graden af sammenkobling, samarbejde og nærhed; |
| --- | --- |

40.

| 41. | bifalder tanken om at oprette et fælles udvalg, der har til opgave at føre tilsyn med gennemførelsen af aftalen, tage sig af afvigelser i fortolkningen og gennemførelsen af aftalte korrigerende foranstaltninger i god tro og fuldt ud sikre EU's reguleringsmæssige selvstændighed, herunder Europa-Parlamentets og Rådets lovgivningsmæssige beføjelser; understreger, at EU's repræsentanter i dette udvalg bør være underlagt passende ansvarlighedsmekanismer, som involverer Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mener, at forvaltningsordningerne bør give mulighed for forelæggelse for EU-Domstolen, når det drejer sig om bestemmelser, der er baseret på EU-retten; gentager hvad angår anvendelsen og fortolkningen af andre bestemmelser i aftalen end dem, der vedrører EU-retten, at en alternativ tvistbilæggelsesmekanisme kun kan overvejes, hvis den giver samme garanti for uafhængighed og upartiskhed som EU-Domstolen; |
| --- | --- |

42.

vi)   Lige vilkår

| 43. | minder om, at Det Forenede Kongerige og dets territorier, fortsat bør overholde og gennemføre de standarder, der eksisterer i henhold til dets internationale forpligtelser og EU's lovgivning og politikker, især på de områder, der er omhandlet i stk. 4 ovenfor, på en måde, der afspejler bredden og dybden af de fremtidige forbindelser; bemærker fordelene ved at opretholde en lovgivningsmæssig tilpasning baseret på EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | bemærker, at bredden og dybden af denne aftale om fælles spilleregler vil være afgørende for fastlæggelsen af omfanget af de overordnede fremtidige forbindelser mellem EU og Det Forenede Kongerige; minder om, at Det Forenede Kongeriges fortsatte tilslutning til den europæiske sociale model vil spille en central rolle heri; |
| --- | --- |

44.

| 45. | er af den faste overbevisning, at Det Forenede Kongerige bør tilslutte sig de stadig højere standarder vedrørende beskatning og lovgivningen om bekæmpelse af hvidvaskning af penge i den gældende EU-ret, herunder gennemsigtighed på skatteområdet, udveksling af oplysninger om skatteanliggender og foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse, og bør gøre noget ved situationen for så vidt angår dets territorier og deres manglende overholdelse af EU's kriterier for god regeringsførelse og gennemsigtighed; insisterer på, at adgang til toldunionen gøres absolut betinget af Det Forenede Kongeriges tilpasning til ovennævnte standarder; |
| --- | --- |

45.

| 46. | gentager, at det er nødvendigt at etablere sikkerhedsmekanismer for at sikre opretholdelsen af såvel høje standarder som lige konkurrencevilkår inden for miljøbeskyttelse, indsatsen mod klimaændringer, fødevaresikkerhed og folkesundhed; understreger, at der skal sikres adgang til domstolene og en passende klagemekanisme for borgere og NGO'er med hensyn til håndhævelse af arbejds- og miljøstandarder; |
| --- | --- |

46.

| 47. | bemærker, at bestemmelserne om lige vilkår i lighed med resten af aftalen vil kræve solide forvaltningsstrukturer, som skal omfatte korrekt forvaltning, tilsyn, tvistbilæggelses- og håndhævelsesmekanismer med sanktioner og foreløbige foranstaltninger, hvor det er nødvendigt, og en forpligtelse for begge parter til at etablere eller, hvor det er relevant, opretholde uafhængige institutioner, som er i stand til effektivt at overvåge og håndhæve gennemførelsen; |
| --- | --- |

47.

vii)   Mulig deltagelse i EU-programmer

| 48. | understreger, at modaliteten for Det Forenede Kongeriges deltagelse i EU's foranstaltninger og programmer vil være de regler, der gælder for tredjelande uden for EØS; understreger, at Det Forenede Kongeriges deltagelse skal være aftalt af EU i fællesskab under overholdelse af alle relevante bestemmelser og mekanismer og betingelser for deltagelse, herunder vedrørende finansiering, gennemførelse, kontrol og decharge, og uden at tillade nettooverførsler fra EU-budgettet til Det Forenede Kongerige; |
| --- | --- |

48.

| 49. | minder om, at Det Forenede Kongerige som et tredjeland som hovedregel ikke kan være part i eller have adgang til EU's agenturer; bemærker imidlertid, at dette ikke udelukker samarbejde i konkrete tilfælde på en strengt reguleret måde, der kræver overholdelse af alle relevante regler og finansielle bidrag; påpeger, at den næste flerårige finansielle ramme vil være nødt til at tage højde for konsekvenserne af de fremtidige forbindelser mellem EU og Det Forenede Kongerige; |
| --- | --- |

49.

Udtrædelsesaftalen

| 50. | bifalder Kommissionens udkast til udtrædelsesaftale af 28. februar 2018, som i store træk afspejler Europa-Parlamentets synspunkter; bemærker, at det er udarbejdet på grundlag af den fælles rapport af 8. december 2017, som der var opnået enighed om, og af EU's holdninger til andre adskillelsesspørgsmål; |
| --- | --- |

50.

| 51. | glæder sig over de institutionelle bestemmelser og de tvistbilæggelsesmekanismer, som er fastsat i udkastet til udtrædelsesaftale, herunder suspension af fordele i overgangsperioden, som er fastsat i aftaleudkastets artikel 165 i tilfælde af manglende opfyldelse af forpligtelserne og bestemmelserne vedrørende udtrædelsesaftalen; |
| --- | --- |

51.

i)   Borgernes rettigheder

| 52. | glæder sig over den overordnede tilgang til borgernes rettigheder i anden del af Kommissionens udkast til udtrædelsesaftale, men gentager, at det bliver et af de centrale spørgsmål for Parlamentets godkendelse, at der er taget hånd om alle udestående spørgsmål vedrørende borgernes rettigheder, og at det er sikret, at rettighederne for EU-borgere, der opholder sig lovligt i Det Forenede Kongerige, og for britiske statsborgere, der opholder sig lovligt i EU-27, ikke påvirkes af brexit; tilslutter sig indføjelsen af henvisningen til kommende ægtefæller; noterer sig bestemmelserne om de administrative procedurer for erhvervelse af status som fastboende og fastholder, at det er nødvendigt at gøre det muligt for familierne at påbegynde proceduren ved hjælp af en enkelt formular, som har karakter af en erklæring og placerer bevisbyrden hos de britiske myndigheder; understreger, at Europa-Parlamentet vil kontrollere, at disse procedurer gennemføres effektivt og er enkle, klare og gratis; insisterer på, at den fremtidige ret til fri bevægelighed i hele EU for britiske statsborgere, der i øjeblikket har bopæl i en EU-27-medlemsstat, sikres såvel som retten til at stemme ved lokalvalg for alle borgere, der er omfattet af udtrædelsesaftalen; opfordrer ligeledes til, at alle EU-borgere, der er omfattet af udtrædelsesaftalen, får livsvarig ret til at vende hjem til Det Forenede Kongerige, samt til beskyttelse mod udvisning af borgere med handicap og deres plejere og beskyttelse af proceduremæssige rettigheder i forbindelse med udvisning som omhandlet i direktiv 2004/38/EF og af tredjelandsstatsborgeres rettigheder som fastsat i EU-retten; |
| --- | --- |

52.

| 53. | insisterer på, at alle EU-borgere, der ankommer til Det Forenede Kongerige i overgangsperioden, får de samme rettigheder som dem, der ankom før overgangsperiodens begyndelse; afviser i denne forbindelse forslaget i det seneste politiske oplæg, der blev offentliggjort af den britiske regering, som fastholder en forskelsbehandling mellem EU-borgere, der ankommer inden begyndelsen af overgangsperioden, og dem, der ankommer efter; |
| --- | --- |

53.

| 54. | gentager, at mange britiske statsborgere har givet udtryk for en stærk modvilje mod at miste de rettigheder, som de i øjeblikket nyder godt af i henhold til artikel 20 i TEUF; foreslår, at EU-27 undersøger, hvordan dette kan afbødes inden for rammerne af Den Europæiske Unions primærret, samtidig med at principperne om gensidighed, retfærdighed, symmetri og ikkeforskelsbehandling overholdes fuldt ud; bemærker den nylige overdragelse af en sag til EU-Domstolen, som er anlagt ved en nederlandsk domstol, om bevarelse af EU-borgerskabsrettigheder for britiske statsborgere efter brexit; |
| --- | --- |

54.

ii)   Irland og Nordirland

| 55. | glæder sig over protokollen om Irland og Nordirland i Kommissionens udkast til udtrædelsesaftale, som gør den bagstopperløsningsmodel, der er skitseret i den fælles rapport af 8. december 2017, operationel; fremhæver, at den giver en konkret løsning på opretholdelsen af samarbejdet mellem nord og syd og forhindrer indførelsen af en fysisk grænse mellem Nordirland og Irland, som bliver nødvendig i tilfælde af, at der ikke findes et alternativ, enten gennem de overordnede forbindelser mellem EU og Det Forenede Kongerige eller gennem særlige løsninger, der skal foreslås af Det Forenede Kongerige, jf. stk. 49 i den fælles rapport; |
| --- | --- |

55.

| 56. | minder om vigtigheden af Det Forenede Kongeriges forpligtelse til at sikre, at der ikke sker nogen formindskelse af rettigheder, herunder sociale og demokratiske rettigheder, garantier og lige muligheder, som fastsat i Langfredagsaftalen og i overensstemmelse med tilsagnene i den fælles rapport; insisterer på, at alle elementer af det fælles rejseområde og EU-borgernes ret til fri bevægelighed, som er forankret i EU-retten og Langfredagsaftalen, gennemføres i national ret; |
| --- | --- |

56.

iii)   Overgangsperiode

| 57. | gentager principperne i sin beslutning af 13. december 2017 om, at Det Forenede Kongerige efter udtrædelsesdatoen ikke længere vil være part i EU's institutioner og organer og ikke længere kan deltage i beslutningstagningen, og at overgangen kun kan bestå i en forlængelse af den gældende EU-ret og den fortsatte anvendelse af EU's eksisterende regulerings-, budget- og tilsynsmæssige, retslige og håndhævelsesmæssige instrumenter og strukturer på Det Forenede Kongerige; støtter fuldt ud det forhandlingsmandat, der er fastlagt i Det Europæiske Råds retningslinjer for forhandlingerne, Rådets forhandlingsdirektiver og Kommissionens nylige holdningsdokument om dette spørgsmål; |
| --- | --- |

57.

| 58. | glæder sig over og udtrykker sin støtte til del fire i udkastet til udtrædelsesaftale om overgangsordninger; gentager, at alle de rettigheder, som borgerne gives i henhold til EU-retten, bør udvides til at gælde i hele overgangsperioden; understreger, at dette også gælder EU-borgere, der ankommer til Det Forenede Kongerige i overgangsperioden, som bør nyde præcis samme rettigheder, navnlig hvad angår børnepenge, familiesammenføring og adgang til domstolsprøvelse ved EU-Domstolen; |
| --- | --- |

58.

| 59. | minder om, at enhver overgangsordning skal være fuldt ud forenelig med WTO-forpligtelserne for ikke at forstyrre handelsforbindelserne med tredjelande; |
| --- | --- |

59.

| 60. | insisterer på, at alle fremtidige handelsaftaler for perioden efter Det Forenede Kongeriges udtræden af EU, som det forhandler på plads med tredjelande, først kan træde i kraft efter udløbet af den periode, hvor overgangsordningerne finder anvendelse; |
| --- | --- |

60.

| 61. | minder om, at Det Forenede Kongerige fra datoen for dets udtræden af EU ikke længere vil nyde godt af internationale aftaler indgået af EU eller af medlemsstaterne, der handler på dets vegne, eller af EU og medlemsstaterne i fællesskab; noterer sig, at Det Forenede Kongerige i overgangsperioden fortsat vil være bundet af de forpligtelser, der følger af disse aftaler; understreger, at Det Forenede Kongerige ikke vil kunne deltage i de forvaltningsstrukturer og beslutningsprocedurer, der er fastsat i disse aftaler; |
| --- | --- |

61.

| 62. | påpeger, at overgangsordningerne som led i udtrædelsesaftalen først kan gennemføres, når denne aftale træder i kraft; |
| --- | --- |

62.

iv)   Andre adskillelsesspørgsmål

| 63. | opfordrer til, at der hurtigst muligt indgås en aftale om alle udtrædelsesbestemmelserne som anført i tredje del af udkastet til udtrædelsesaftale, og opfordrer indtrængende Det Forenede Kongerige til, hvor den ikke allerede har gjort det, at fremlægge en klar holdning til alle udestående spørgsmål i tilknytning til en velordnet udtræden; |
| --- | --- |

63.

Parathed

| 64. | fremhæver vigtigheden af det arbejde, som Kommissionen og medlemsstaterne har gjort på forskellige niveauer med hensyn til at øge bevidstheden og paratheden; understreger, at det i betragtning af den usikkerhed, som brexit giver anledning til, er nødvendigt at ikke bare EU-institutionerne, men også nationale myndigheder, økonomiske aktører og borgerne varskos og modtager ordentlig information, så de kan forberede sig tilstrækkeligt på alle mulige scenarier, herunder et scenarie, hvor der ikke foreligger nogen aftale; opfordrer navnlig til, at der iværksættes foranstaltninger rettet mod det maksimale antal berørte sektorer og personer, bl.a. på følgende områder:






  — | fortsat og sikker adgang til lægemidler til veterinær og humanmedicinsk brug og medicinsk udstyr til patienter, herunder en sikker og ubrudt forsyning af radioisotoper |
| --- | --- | --- |

64.

—

fortsat og sikker adgang til lægemidler til veterinær og humanmedicinsk brug og medicinsk udstyr til patienter, herunder en sikker og ubrudt forsyning af radioisotoper

| — | finansielle tjenesteydelser til økonomiske aktører |
| --- | --- |

—

finansielle tjenesteydelser til økonomiske aktører

| — | parathed hos SMV'er og små erhvervsdrivende, der handler med Det Forenede Kongerige, som f.eks. landbrugsfødevareproducenter og producenter af fiskevarer, som for første gang nogensinde kan blive stillet over for eksportprocedurer og visse typer af krav, herunder sundheds- og plantesundhedskrav |
| --- | --- |

—

parathed hos SMV'er og små erhvervsdrivende, der handler med Det Forenede Kongerige, som f.eks. landbrugsfødevareproducenter og producenter af fiskevarer, som for første gang nogensinde kan blive stillet over for eksportprocedurer og visse typer af krav, herunder sundheds- og plantesundhedskrav

| — | begrænsninger og hindringer, der kan udspringe af de nye retlige rammer for transport af passagerer og varer og de konsekvenser, disse kan få for just-in-time-leverancer inden for fødevareforsyningen, forarbejdnings- og distributionskæden |
| --- | --- |

—

begrænsninger og hindringer, der kan udspringe af de nye retlige rammer for transport af passagerer og varer og de konsekvenser, disse kan få for just-in-time-leverancer inden for fødevareforsyningen, forarbejdnings- og distributionskæden

| — | kapacitet for så vidt angår korrekt mærkning, sporbarhed og ægthed af oprindelsen af landbrugs- og fiskeprodukter for at sikre overholdelse af fødevaresikkerheds- og dyrevelfærdsstandarder og levering af korrekte forbrugeroplysninger om fødevarer |
| --- | --- |

—

kapacitet for så vidt angår korrekt mærkning, sporbarhed og ægthed af oprindelsen af landbrugs- og fiskeprodukter for at sikre overholdelse af fødevaresikkerheds- og dyrevelfærdsstandarder og levering af korrekte forbrugeroplysninger om fødevarer

| — | den retlige ramme for databeskyttelse |
| --- | --- |

—

den retlige ramme for databeskyttelse

| — | Kommissionens udpegelse af al EU-lovgivning, der skal ændres som følge af brexit; |
| --- | --- |

—

Kommissionens udpegelse af al EU-lovgivning, der skal ændres som følge af brexit;

o

o o

| 65. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet for Den Europæiske Union, Europa-Kommissionen, de nationale parlamenter og Det Forenede Kongeriges regering. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0102.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0361.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0490.

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/51 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/51

---

P8_TA(2018)0075

Den næste FFR: forberedelse af Parlamentets holdning til den flerårige finansielle ramme efter 2020

Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2018 om den næste FFR: forberedelse af Parlamentets holdning til den flerårige finansielle ramme efter 2020 (2017/2052(INI))

(2019/C 162/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 311, 312 og 323 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 311, 312 og 323 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (1) (FFR-forordningen) og dens senere ændring ved Rådets forordning (EU, Euratom) 2017/1123 af 20. juni 2017 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (1) (FFR-forordningen) og dens senere ændring ved Rådets forordning (EU, Euratom) 2017/1123 af 20. juni 2017 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2016 om forberedelse af revisionen af den flerårige finansielle ramme 2014-2020 efter valget: Parlamentets input forud for Kommissionens forslag (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2016 om forberedelse af revisionen af den flerårige finansielle ramme 2014-2020 efter valget: Parlamentets input forud for Kommissionens forslag (4),

| — | der henviser til Kommissionens oplæg af 28. juni 2017 om fremtiden for EU's finanser (COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens oplæg af 28. juni 2017 om fremtiden for EU's finanser (COM(2017)0358),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. oktober 2017 om oplægget om fremtiden for EU's finanser (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. oktober 2017 om oplægget om fremtiden for EU's finanser (5),

| — | der henviser til FN's resolution 70/1 om ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's resolution 70/1 om ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2017 om en europæisk søjle for sociale rettigheder (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2017 om en europæisk søjle for sociale rettigheder (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets ratificering af Parisaftalen den 4. oktober 2016 (7) og Rådets ratificering af Parisaftalen den 5. oktober 2016 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets ratificering af Parisaftalen den 4. oktober 2016 (7) og Rådets ratificering af Parisaftalen den 5. oktober 2016 (8),

| — | der henviser til rapporten fra EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheders om problemer for civilsamfundsorganisationer, der beskæftiger sig med menneskerettigheder i EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheders om problemer for civilsamfundsorganisationer, der beskæftiger sig med menneskerettigheder i EU,

| — | der henviser til initiativudtalelsen fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om EU’s finansiering af civilsamfundsorganisationer, |
| --- | --- |

—

der henviser til initiativudtalelsen fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om EU’s finansiering af civilsamfundsorganisationer,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget, Budgetkontroludvalget, udtalelse i form af ændringsforslag fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale anliggender, samt udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Transport- og Turismeudvalget, Regionaludviklingsudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Fiskeriudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget, Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0048/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget, Budgetkontroludvalget, udtalelse i form af ændringsforslag fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale anliggender, samt udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Transport- og Turismeudvalget, Regionaludviklingsudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Fiskeriudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget, Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0048/2018),

| A. | der henviser til, at den nuværende flerårige finansielle ramme (FFR) blev vedtaget i 2013 og for første gang omfattede en nedskæring i faste priser af både forpligtelses- og betalingsbevillinger i forhold til den tidligere finansielle programmeringsperiode på trods af EU's voksende beføjelser og ambitioner, som var fastlagt i henholdsvis Lissabontraktaten og Europa 2020-strategien; der henviser til, at den også indebar en betydelig kløft mellem niveauet af forpligtelses- og betalingsbevillingerne, der bidrog til et efterslæb af ubetalte regninger i de to første år af FFR; der henviser til, at den sene vedtagelse af FFR og de hertil knyttede retsgrundlag har bidraget til forsinkelser i gennemførelsen, hvis eftervirkninger stadig mærkes i dag, og som kan føre til en ophobning af betalingsanmodninger ved udløber af den nuværende FFR, der vil blive overført til den næste periode; der henviser til, at der efter pres fra Parlamentet blev indført nye bestemmelser i FFR, så det generelle loft kunne udnyttes i det videst mulige omfang, og så der blev indført fleksibilitetsmekanismer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den nuværende flerårige finansielle ramme (FFR) blev vedtaget i 2013 og for første gang omfattede en nedskæring i faste priser af både forpligtelses- og betalingsbevillinger i forhold til den tidligere finansielle programmeringsperiode på trods af EU's voksende beføjelser og ambitioner, som var fastlagt i henholdsvis Lissabontraktaten og Europa 2020-strategien; der henviser til, at den også indebar en betydelig kløft mellem niveauet af forpligtelses- og betalingsbevillingerne, der bidrog til et efterslæb af ubetalte regninger i de to første år af FFR; der henviser til, at den sene vedtagelse af FFR og de hertil knyttede retsgrundlag har bidraget til forsinkelser i gennemførelsen, hvis eftervirkninger stadig mærkes i dag, og som kan føre til en ophobning af betalingsanmodninger ved udløber af den nuværende FFR, der vil blive overført til den næste periode; der henviser til, at der efter pres fra Parlamentet blev indført nye bestemmelser i FFR, så det generelle loft kunne udnyttes i det videst mulige omfang, og så der blev indført fleksibilitetsmekanismer;

| B. | der henviser til, at FFR 2014-2020 hurtigt viste sig at være utilstrækkelig med hensyn til at opfylde faktiske behov og politiske ambitioner, da den allerede fra starten blev taget i anvendelse til at håndtere en række kriser og nye udfordringer inden for investeringer, social udgrænsning, migration og flygtninge, beskæftigelse blandt unge, sikkerhed, landbrug, miljø og klimaforandringer, som ikke var blevet forudset på tidspunktet for dens vedtagelse; der henviser til, at den nuværende FFR som følge heraf allerede var presset til sit yderste efter kun to års gennemførelse, eftersom de disponible margener var opbrugt, fleksibilitetsbestemmelserne og de særlige instrumenter var blev mobiliseret i betragteligt omfang, de eksisterende politikker og programmer var blevet sat under pres eller endda skåret ned, og nogle ikke-budgetmæssige ordninger var blevet indført for at kompensere for EU-budgettet utilstrækkelighed og manglende fleksibilitet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at FFR 2014-2020 hurtigt viste sig at være utilstrækkelig med hensyn til at opfylde faktiske behov og politiske ambitioner, da den allerede fra starten blev taget i anvendelse til at håndtere en række kriser og nye udfordringer inden for investeringer, social udgrænsning, migration og flygtninge, beskæftigelse blandt unge, sikkerhed, landbrug, miljø og klimaforandringer, som ikke var blevet forudset på tidspunktet for dens vedtagelse; der henviser til, at den nuværende FFR som følge heraf allerede var presset til sit yderste efter kun to års gennemførelse, eftersom de disponible margener var opbrugt, fleksibilitetsbestemmelserne og de særlige instrumenter var blev mobiliseret i betragteligt omfang, de eksisterende politikker og programmer var blevet sat under pres eller endda skåret ned, og nogle ikke-budgetmæssige ordninger var blevet indført for at kompensere for EU-budgettet utilstrækkelighed og manglende fleksibilitet;

| C. | der henviser til, at disse mangler allerede var blevet tydelige ved midtvejsevalueringen og -revisionen af FFR, der blev lanceret i slutningen af 2016, og burde have indført øjeblikkelige foranstaltninger, som påpeget af Parlamentet i sin beslutning af 6. juli 2016; der henviser til, at det ved den vedtagne midtvejsrevision lykkedes at udvide potentialet i de eksisterende fleksibilitetsbestemmelser i moderat grad, men ikke at revidere lofterne i FFR; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at disse mangler allerede var blevet tydelige ved midtvejsevalueringen og -revisionen af FFR, der blev lanceret i slutningen af 2016, og burde have indført øjeblikkelige foranstaltninger, som påpeget af Parlamentet i sin beslutning af 6. juli 2016; der henviser til, at det ved den vedtagne midtvejsrevision lykkedes at udvide potentialet i de eksisterende fleksibilitetsbestemmelser i moderat grad, men ikke at revidere lofterne i FFR;

| D. | der henviser til, at Kommissionen i maj 2018 vil fremlægge sin pakke af forslag vedrørende FFR for perioden efter 2020, mans det i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 bestemmes, at pakken skulle have været fremsat inden den 1. januar 2018; der henviser til, at pakken forventes kort tid efter at blive fulgt op af lovforslag om finansielle programmer og instrumenter; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen i maj 2018 vil fremlægge sin pakke af forslag vedrørende FFR for perioden efter 2020, mans det i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 bestemmes, at pakken skulle have været fremsat inden den 1. januar 2018; der henviser til, at pakken forventes kort tid efter at blive fulgt op af lovforslag om finansielle programmer og instrumenter;

| 1. | vedtager denne beslutning med henblik på at fastlægge Parlamentets holdning til FFR efter 2020 med særlig vægt på dens forventede prioriteter, størrelse, struktur, varighed, fleksibilitet og andre horisontale principper og at udstikke de specifikke budgetmæssige retningslinjer for de respektive EU-politikker, som den næste finansielle ramme dækker; forventer, at Kommissionen sammen med forslaget til retsakt om den næste FFR vil fremlægge et udkast til en ny interinstitutionel aftale, der tager hensyn til Parlamentets holdninger og forslag; understreger, at denne beslutning også danner grundlag for Parlamentets deltagelse i den procedure, der fører til vedtagelsen af den næste FFR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vedtager parallelt hermed en særskilt beslutning (9) for at fastlægge sin holdning til reformen af EU's ordning for egne indtægter i overensstemmelse med henstillingerne fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter; opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til Parlamentets holdning ved udarbejdelsen af lovgivningsforslag om EU's egne indtægter, som bør være ambitiøse, hvad angår anvendelsesområde, og fremlægges sammen med forslagene til FFR; understreger, at både indtægts- og udgiftssiden i den næste FFR vil blive behandlet som en samlet pakke i de kommende forhandlinger, og at der ikke vil blive opnået enighed om FFR, uden at der gøres tilsvarende fremskridt på området for egne indtægter; |
| --- | --- |

2.

I.   
  Prioriteter og udfordringer for den næste FFR

| 3. | glæder sig over debatten om den næste FFR som en lejlighed til at bane vej for et stærkere og mere bæredygtigt Europa gennem et af dets mest konkrete instrumenter, nemlig Unionens budget; mener, at den næste FFR bør forankres i en bredere strategi og vision for Europas fremtid; mener, at FFR bør være udtryk for EU's udmøntning af sit politiske projekt og sine politiske prioriteter i budgethenseende; |
| --- | --- |

3.

| 4. | er overbevist om, at den næste FFR bør bygge på EU's veletablerede politikker og prioriteter, som har til formål at fremme fred, demokrati retsstatslige forhold, menneskerettigheder og ligestilling, at bidrage til velfærd, langsigtet og bæredygtig økonomisk vækst, forskning og udvikling, at fremme beskæftigelse af høj kvalitet, som fører til anstændige arbejdspladser, at bekæmpe klimaforandringer og fremme økonomisk, social og territorial samhørighed og solidaritet mellem medlemsstaterne og borgerne; mener, at disse søjler er en forudsætning for et velfungerende indre marked og en velfungerende Økonomisk og Monetær Union samt for at styrke Europas position i verden; har tillid til, at de er mere relevante end nogensinde for Europas fremtidige bestræbelser; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at den næste FFR bør sætte Unionen i stand til at finde løsninger og komme styrket ud af dette årtis kriser: den økonomiske og finansielle afmatning, ungdomsarbejdsløsheden, vedvarende fattigdom og social udgrænsning, problemet med migration og flygtninge, klimaforandringer og naturkatastrofer, miljøskader og tab af biodiversitet, terrorisme og ustabilitet for blot at nævne nogle få; understreger, at disse globale, grænseoverskridende udfordringer med indenlandske konsekvenser afslører den indbyrdes afhængighed mellem vores økonomier og samfund og viser, at der er behov for fælles tiltag; |
| --- | --- |

5.

| 6. | påpeger, at EU skal opfylde sit tilsagn om at gå i spidsen for gennemførelsen af FN's mål for bæredygtig udvikling (SDG), som opstiller en samlet køreplan for mere bæredygtige, retfærdige og velstående samfund inden for klodens begrænsninger; understreger, at den næste FFR skal være forenelig med de bæredygtige udviklingsmål; glæder sig over Kommissionens tilsagn om at integrere målene for bæredygtig udvikling i alle EU's politikker og initiativer; forventer, at EU holder sine løfter vedrørende disse mål; understreger endvidere, at proklamationen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og tilsagnet fra EU og medlemsstaterne om at sikre et mere socialt Europa bør underbygges af tilstrækkelige finansielle ressourcer; mener, at de klimarelaterede bevillinger efter Parisaftalen bør øges betydeligt i forhold til den nuværende FFR og forhøjes til 30 % så hurtigt som muligt og senest i 2027; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at den næste FFR giver EU en mulighed for at vise, at det står sammen og er modstandsdygtig over for den politiske udvikling såsom br exit, fremkomsten af populistiske og nationalistiske bevægelser og ændringer i det globale lederskab; understreger, at splittelse og egoisme ikke er svaret på globale spørgsmål og borgernes bekymringer; mener, at navnlig forhandlingerne om br exit viser, at fordelene ved at være medlem af EU i høj grad opvejer omkostningerne ved at bidrage til dets budget; opfordrer i denne forbindelse til fuld overholdelse af rammerne omkring de tidligere indgåede forpligtelser som f.eks. langfredagsaftalen, for så vidt angår retsstatslige forhold og demokrati; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer derfor til fortsat støtte til de eksisterende politikker, herunder navnlig EU's mangeårige politikker, der er forankret i traktaterne, nemlig den fælles landbrugs- og fiskeripolitik og samhørighedspolitikken, da de medfører konkrete resultater af det europæiske projekt for EU-borgerne; afviser ethvert forsøg på at renationalisere disse politikker, eftersom dette hverken ville reducere den økonomiske byrde for skatteyderne og forbrugerne eller give bedre resultater, men derimod hindre væksten, solidariteten og det indre markeds funktion og samtidig øge ulighederne og forskellene mellem områder og økonomiske sektorer; agter at sikre det samme finansieringsniveau for EU-27 til disse politikker i den næste programmeringsperiode og samtidig forbedre deres effektivitet og forenkle de procedurer, der er forbundet med dem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at Europa bør skabe muligheder for den yngre generation og for de fremtidsorienterede virksomheder, der gør EU mere succesrigt på den globale scene; er fast besluttet på væsentligt at opgradere to af flagskibsprogrammerne, nemlig rammeprogrammet for forskning og innovation og Erasmus+, der med de nuværende bevillinger ikke kan imødekomme den meget høje efterspørgsel i form af ansøgninger af bedste kvalitet; støtter ubetinget en væsentlig forhøjelse af bevillingerne til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløsheden og til små og mellemstore virksomheder gennem de programmer, der skal efterfølge ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og programmet for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme); støtter ligeledes en styrkelse af Connecting Europe-faciliteten (CEF) 2.0; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Unionen til at spille en rolle inden for tre nye politikområder med interne og eksterne dimensioner, der er opstået i løbet af den nuværende flerårige finansielle ramme:






  — | ved at udvikle en omfattende asyl-, migrations- og integrationspolitik og tage fat på de grundlæggende årsager til migration og tvangsforflytninger i tredjelande |
| --- | --- | --- |

10.

—

ved at udvikle en omfattende asyl-, migrations- og integrationspolitik og tage fat på de grundlæggende årsager til migration og tvangsforflytninger i tredjelande

| — | ved at skærpe sikringen af de ydre grænser og fremme stabiliteten, navnlig gennem beskyttelse af menneskerettighederne i udlandet, konfliktforebyggelse og eksterne udviklingspolitikker |
| --- | --- |

—

ved at skærpe sikringen af de ydre grænser og fremme stabiliteten, navnlig gennem beskyttelse af menneskerettighederne i udlandet, konfliktforebyggelse og eksterne udviklingspolitikker

| — | ved at skabe fælles indre sikkerhed for de europæiske borgere og samle forskning og ressourcer på forsvarsområdet, idet det skal understreges, at de foranstaltninger, der træffes på disse områder, ikke må ske på bekostning af EU's udviklingspolitik; |
| --- | --- |

—

ved at skabe fælles indre sikkerhed for de europæiske borgere og samle forskning og ressourcer på forsvarsområdet, idet det skal understreges, at de foranstaltninger, der træffes på disse områder, ikke må ske på bekostning af EU's udviklingspolitik;

| 11. | understreger, at den fremtidige ramme forventes at integrere to nye former for finansiel bistand, der indtager en fremtrædende plads på EU's økonomiske dagsorden, nemlig videreførelsen af investeringsstøtteordninger som f.eks. Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, og udvikling af en stabiliseringsmekanisme for medlemsstaterne i euroområdet, eventuelt gennem den foreslåede Europæiske Monetære Fond, sammen med en særlig konvergensfacilitet for medlemsstater, der er på vej ind i euroområdet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at den særlige budgetkapacitet for euroområdet i første omgang skal indgå i Unionens budget ud over lofterne i den flerårige finansielle ramme, uden at dette berører de øvrige programmer under FFR, og at den skal finansieres af euroområdet og de øvrige deltagende medlemmer via en indtægtskilde, der skal aftales mellem de deltagende medlemsstater og betragtes som formålsbestemte indtægter og garantier; mener, at den finanspolitiske kapacitet, når situationen er stabil, skal finansieres ved hjælp af egne indtægter, jf. henstillingerne i Monti-rapporten om EU’s fremtidige finansiering; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bekræfter princippet om, at yderligere politiske prioriteter bør kombineres med yderligere finansielle midler, hvad enten de opstår på tidspunktet for vedtagelsen af en ny FFR eller i forbindelse med dens gennemførelse, og understreger, at finansieringen af nye behov ikke bør undergrave de eksisterende politikker og programmer; forventer endvidere, at der vil blive indført tilstrækkelige fleksibilitetsbestemmelser for at tage højde for uforudsete omstændigheder, der måtte opstå i løbet af den flerårige finansielle rammes løbetid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mener, at der kun kan opnås et stærkere og mere ambitiøst Europa, hvis det tildeles flere bevillinger; opfordrer på baggrund af ovennævnte udfordringer og prioriteter og under hensyntagen til Det Forenede Kongeriges udtrædelse af Unionen til en væsentlig forhøjelse af EU's budget; anslår de nødvendige FFR-udgiftslofter til at udgøre 1,3 % af BNP i EU-27 foruden den vifte af instrumenter, der skal beregnes ud over lofterne; |
| --- | --- |

14.

| 15. | er overbevist om, at indførelsen af nye reelt egne indtægter fortsat er den eneste mulighed for at sikre passende finansiering under den næste FFR, medmindre Rådet beslutter at forhøje størrelsen af de nationale bidrag til EU's budget væsentligt; |
| --- | --- |

15.

II.   
  Horisontale spørgsmål

Principperne for EU's budget og budgettets troværdighed

| 16. | minder om EU-budgetprincipperne om enhed, et realistisk budget, etårighed, balance, bruttoopgørelse, specificering, additionalitet, nærhed, forsvarlig økonomisk forvaltning og gennemsigtighed, som skal overholdes i forbindelse med fastlæggelsen og gennemførelsen af Unionens budget; |
| --- | --- |

16.

| 17. | gentager sit mangeårige synspunkt om, at Unionens politiske ambition skal ledsages af tilstrækkelige bevillinger, og minder om, at det af artikel 311 i TEUF fremgår, at Unionen skal tilvejebringe de midler, der er nødvendige for at nå sine mål og gennemføre sine politikker; |
| --- | --- |

17.

| 18. | påpeger i denne forbindelse, at den fulde gennemførelse af politiske beslutninger og initiativer, som Det Europæiske Råd har vedtaget, kun er mulig, hvis den nødvendige finansiering er sikret, og understreger, at enhver anden tilgang undergraver troværdigheden af og borgernes tillid til Unionens budget; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mener, at den flerårige finansielle ramme ved at omsætte EU's politiske prioriteter til konkrete investeringer udgør et glimrende instrument til langsigtet planlægning af EU’s udgifter og til at sikre et stabilt niveau af offentlige investeringer i medlemsstaterne; beklager imidlertid, at der ikke er opnået enighed om en langsigtet strategi forud for vedtagelsen af den næste FFR; minder endvidere om, at EU-budgettet fortrinsvis er et investeringsbudget, der fungerer som en yderligere og supplerende kilde til finansiering af tiltag, der iværksættes på nationalt, regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

19.

Varighed

| 20. | mener, at afgørelsen om varigheden af den flerårige finansielle ramme bør sikre den rette balance mellem to modstridende hensyn, nemlig på den ene side behovet for, at flere EU-politikker – især dem, der er under delt forvaltning såsom landbrugs- og samhørighedspolitikken – fungerer på grundlag af den stabilitet og forudsigelighed, som forpligtelser på mindst syv år giver, og på den anden side nødvendigheden af demokratisk legitimitet og ansvarlighed, hvilket indebærer, at de finansielle rammer synkroniseres med Europa-Parlamentets og Kommissionens femårige politiske cyklus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at det er en politisk nødvendighed for hvert nyvalgt Parlament, at det er i stand til at påvirke FFR under sin valgperiode, både med hensyn til beløb og politiske prioriteter; understreger, at valget til Europa-Parlamentet giver EU's borgere mulighed for direkte at give udtryk for deres holdning til EU's budgetmæssige prioriteringer, som bør afspejles i en bindende justering af den finansielle ramme efter valget; mener derfor, at Kommissionen i løbet af hver enkelt politiske cyklus skal foreslå og både Parlamentet og Rådet vedtage udformningen af den efterfølgende FFR eller en obligatorisk midtvejsrevision af den løbende FFR; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger nødvendigheden af, at FFR's varighed gradvist bevæger sig i retning af en periode på 5 + 5 år med en obligatorisk midtvejsrevision; opfordrer Kommissionen til at udarbejde et klart forslag om fastlæggelse af metoderne for den praktiske gennemførelse af en finansiel ramme på 5 + 5 år; er overbevist om, at varigheden af FFR ikke kan fastlægges for en enkelt periode på fem år på grund af de alvorlige hindringer, som dette vil indebære for programmering og gennemførelse af flere af EU's politikker; |
| --- | --- |

22.

| 23. | anerkender imidlertid, at tidsplanen for det næste valg til Europa-Parlamentet i foråret 2019, eftersom den nuværende flerårige finansielle ramme løber indtil december 2020, ikke giver mulighed for, at der omgående kan gennemføres en 5 + 5-års-løsning, da der ikke vil kunne opnås nogen tilfredsstillende afpasning af de forskellige cyklusser; er derfor af den opfattelse, at den næste FFR bør fastsættes for en periode på syv år (2021-2027), med en obligatorisk midtvejsrevision, som en midlertidig løsning, der skal anvendes for sidste gang; |
| --- | --- |

23.

Midtvejsrevision

| 24. | er overbevist om nødvendigheden af at opretholde en retligt bindende og obligatorisk midtvejsevaluering og -revision af FFR, som det er fastsat i den nye forordning om FFR; minder om, at midtvejsrevisionen i 2016 var første gang i historien, hvor der blev foretaget en virkelig revision af FFR-forordningen, og at den blev bedømt positivt af både Rådet og Parlamentet, navnlig hvad angår styrkelsen af FFR's fleksibilitetsbestemmelser; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 bør foreslås og vedtages i god tid, så det kommende Parlament og den kommende Kommission kan få mulighed for at justere den finansielle ramme i overensstemmelse hermed; understreger, at enhver revision af FFR bør sikre inddragelse af Parlamentet og beskytte dets beføjelser som en af budgetmyndighedens ligestillede parter; understreger endvidere, at en reel revision også omfatter en revision af FFR-lofterne, hvis det konstateres, at de er utilstrækkelige for resten af perioden; |
| --- | --- |

25.

Fleksibilitet

| 26. | understreger, at budgetmyndigheden i løbet af den nuværende FFR har godkendt en omfattende anvendelse af de fleksibilitetsmekanismer og særlige instrumenter, der indgår i FFR-forordningen, for at sikre de yderligere bevillinger, der er nødvendige for at imødegå alvorlige kriser eller finansiere nye politiske prioriteter; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mener derfor, at fleksibilitetsbestemmelserne under den nuværende FFR har fungeret godt og skabt mulighed for løsninger i forhold til de betydelige midler, der er nødvendige, især for at imødegå udfordringerne med migration og flygtninge og for at afhjælpe investeringsunderskuddet; minder om, at Parlamentet var ophavsmand til flere af disse bestemmelser, som det forsvarede kraftigt under de sidste FFR-forhandlinger; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mener, at en yderligere styrkelse af disse bestemmelser stadig er nødvendig for bedre at kunne håndtere nye udfordringer og uforudsete begivenheder og de skiftende politiske prioriteringer, der opstår under gennemførelsen af en langsigtet plan som FFR; opfordrer til større fleksibilitet i den næste FFR, som bør give mulighed for den størst mulige udnyttelse af de samlede FFR-lofter for forpligtelser og betalinger; |
| --- | --- |

28.

Fleksibilitetsmekanismer i FFR

| 29. | mener, at lofterne i den næste FFR bør fastsættes på et niveau, der ikke blot gør det muligt at finansiere EU's politikker, men også giver tilstrækkelige margener for forpligtelser for hvert udgiftsområde; |
| --- | --- |

29.

| 30. | er overbevist om, at alle uudnyttede margener uden begrænsninger bør overføres til kommende regnskabsår og mobiliseres af budgetmyndigheden i forbindelse med den årlige budgetprocedure til alle de formål, der skønnes nødvendige, opfordrer derfor til, at den samlede margen for forpligtelser opretholdes, men uden nogen begrænsninger i omfang og tid; |
| --- | --- |

30.

| 31. | minder om, at den samlede margin for forpligtelser kun kan mobilisere de uudnyttede margener frem til år N-1, når de først er blevet bekræftet gennem den tekniske justering, der går forud for forelæggelsen af budgetforslaget; mener imidlertid, at det er vigtigt at undersøge mulighederne for også at mobilisere de uudnyttede margener i år N for stadigvæk at give mulighed for finansiering af yderligere behov, der måtte opstå i løbet af året; |
| --- | --- |

31.

| 32. | er overbevist om, at forpligtelser, der er godkendt af budgetmyndigheden, bør anvendes til deres oprindelige formål, og at alt bør sættes ind på at sikre, at dette sker på tværs af alle politikområder; opfordrer navnlig Kommissionen til fortsat at arbejde aktivt i denne retning; er ikke desto mindre overbevist om, at faktiske frigørelser som følge af helt eller delvis manglende gennemførelse af de foranstaltninger, som midlerne er øremærket til, bør stilles til rådighed igen i EU-budgettet og anvendes af budgetmyndigheden som led i den årlige budgetprocedure; mener, at frigørelser direkte bør indgå i den samlede margen for forpligtelser i stedet for et bestemt særligt instrument eller en særlig reserve; |
| --- | --- |

32.

| 33. | minder om, at frigørelser udspringer af forpligtelser, som allerede er blevet godkendt af budgetmyndigheden og normalt burde have ført til tilsvarende betalinger, hvis den foranstaltning, som de skulle have finansieret, var blevet gennemført som planlagt; understreger derfor, at genanvendelse af frigørelser i EU-budgettet er behørigt begrundet, men ikke bør være et middel til at omgå de relevante regler for frigørelse, der er fastlagt i sektorforordningerne; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger, at det er nødvendigt at sikre en fuldstændig fremførsel af betalingsmargener via den samlede margen for betalinger i hele FFR'en; modsætter sig enhver begrænsning i eller lofter over til de margener, som kan overføres, som det er tilfældet i den nuværende FFR, og minder om, at disse margener kan kun tages i anvendelse, såfremt og i det omfang budgetmyndigheden beslutter at gøre det; understreger, at den samlede margen for betalinger vil kunne medvirke til at imødegå en ny betalingskrise, som måtte opstå; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at muligheden for at revidere lofterne fortsat bør være en mulighed i forordningen om den flerårige finansielle ramme i tilfælde af uforudsete omstændigheder, når finansieringsbehovene udtømmer eller overstiger de disponible margener og særlige instrumenter; opfordrer til, at der i forordningen om den flerårige finansielle ramme indføjes en forenklet procedure for en målrettet revision inden for et aftalt loft; |
| --- | --- |

35.

| 36. | går ind for, at muligheden for at front- eller backloade finansieringen af alle EU-programmer bevares for at skabe mulighed for konjunkturudlignende foranstaltninger, der svarer til tempoet i den faktiske gennemførelse, og for en hensigtsmæssig indgriben i tilfælde af større kriser; opfordrer desuden til, at den lovgivningsmæssig fleksibilitet, som for øjeblikket har hjemmel i punkt 17 i den interinstitutionelle aftale (IIA), og som gør det muligt at tilpasse den samlede finansieringsramme for programmer, der vedtages ved hjælp af den almindelige lovgivningsprocedure, med indtil +/- 10 % forhøjes yderligere til +/- 15 %; |
| --- | --- |

36.

| 37. | gør opmærksom på den fleksibilitet, der kan opnås gennem overførsler inden for samme udgiftsområde i FFR med henblik på at placere de finansielle midler nøjagtigt der, hvor der er behov for dem, og sikre en bedre gennemførelse af EU's budget; mener, at et lavere antal udgiftsområder vil bidrage til at øge fleksibiliteten i FFR; kræver imidlertid, at Kommissionen på en proaktiv måde underretter og hører budgetmyndigheden i forbindelse med vedtagelsen af væsentlige uafhængige overførsler; |
| --- | --- |

37.

FFR's særlige instrumenter

| 38. | godkender den overordnede struktur for FFR's særlige instrumenter, herunder fleksibilitetsinstrumentet, nødhjælpsreserven, EU's Solidaritetsfond og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF), og fremhæver den omfattende anvendelse af disse under den nuværende FFR; opfordrer til, at der foretages forbedringer af de finansielle og operative bestemmelser; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kræver navnlig en betydelig forhøjelse af fleksibilitetsinstrumentets finansieringsramme på op til en årlig bevilling på mindst 2 mia. EUR; minder om, at fleksibilitetsinstrumentet ikke er knyttet til noget bestemt politikområde og således kan anvendes til et hvilket som helst formål, der anses for nødvendigt; mener derfor, at dette instrument kan anvendes til at dække nye finansielle behov, efterhånden som de opstår under den flerårige finansielle rammes løbetid; |
| --- | --- |

39.

| 40. | påpeger den rolle, nødhjælpsreserven spiller med hensyn til at tilvejebringe en hurtig reaktion på tredjelandes specifikke bistandsbehov i forbindelse med uforudsete hændelser, og understreger navnlig dens særlige betydning under de nuværende omstændigheder; kræver en betydelig forhøjelse af finansieringsrammen til en årlig bevilling på 1 mia. EUR; |
| --- | --- |

40.

| 41. | noterer sig især den betragtelige mobilisering af EU's Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand i forbindelse med en række alvorlige naturkatastrofer med omfattende budgetmæssige konsekvenser; understreger også, at dette instrument har positiv indflydelse på den offentlige opinion; foreslår en forhøjelse af dens finansieringsramme til en årlig bevilling på 1 mia. EUR; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mener, at EGF, der tilbyder solidaritet og støtte på EU-plan til arbejdstagere, der mister deres job som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre, som opstår på grund af globaliseringen eller som et resultat af den globale økonomiske og finansielle krise, ikke er blevet udnyttet fuldt ud og kunne anvendes bedre og integreres i en langsigtet strategi, så den rent faktisk når ud til afskedigede arbejdstagere og integrerer dem på arbejdsmarkedet igen i alle medlemsstaterne; mener, at den kommende revision af EGF bør omfatte en undersøgelse af dens rækkevidde og indebære en forbedring af samordningen med andre instrumenter; mener, at en revideret EGF bør råde over mindst den samme årlige bevilling under den nye FFR; |
| --- | --- |

42.

| 43. | foreslår, at der oprettes en særlig reserve for FFR's særlige instrumenter baseret på de uudnyttede bevillinger, der bortfalder fra hvert instrument; mener, at denne reserve bør fungere uden nogen tidsmæssig begrænsning; opfordrer til, at denne reserve efter en afgørelse fra budgetmyndigheden mobiliseres til fordel for alle FFR's særlige instrumenter, som mobiliseres til at finansiere behov, der overstiger deres finansielle kapacitet; |
| --- | --- |

43.

| 44. | bemærker, at der for øjeblikket gælder forskellige regler, hvad angår tidsforløbet for overførsel af uudnyttede bevillinger til hvert af de særlige FFR-instrumenter; mener, at disse bør harmoniseres, således at der skabes en enkelt N+1-regel, der skal finde anvendelse for alle disse instrumenter; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mener, at margenen til uforudsete udgifter bør bevares som en sidste udvej; understreger, at dette er et særligt instrument, der også kan anvendes udelukkende til betalingsbevillinger, og at dets mobilisering var af afgørende betydning for håndteringen af betalingskrisen i 2014; opfordrer derfor til en tilpasning af den maksimale årlige tildeling i opadgående retning til 0,05 % af EU's BNP; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at FFR's særlige instrumenter bør beregnes ud over betalingslofterne i FFR, både med hensyn til forpligtelses- og betalingsbevillinger; mener, at spørgsmålet om opførelse af betalingerne fra disse instrumenter blev løst på en entydig måde i midtvejsrevision af FFR 2014-2020, hvor der blev sat en stopper for den langvarige fortolkningskonflikt med Rådet; henstiller, at der indføres en klar bestemmelse i FFR-forordningen, ifølge hvilken betalinger til forpligtelser, der hidrører fra mobiliseringen af FFR's særlige instrumenter, bør medregnes ud over de årlige betalingslofter i FFR; |
| --- | --- |

46.

| 47. | henviser til, at den nuværende interinstitutionelle aftale kræver et særligt flertal i Parlamentet for mobiliseringen af tre særlige FFR-instrumenter; mener, at denne bestemmelse er forældet, da den afspejler de særlige flertal, der krævedes for vedtagelsen af EU-budgettet inden Lissabontraktaten; opfordrer til en ensartet fremgangsmåde for så vidt angår stemmekravene til mobilisering af disse instrumenter, der burde være de samme som for vedtagelsen af EU's budget; |
| --- | --- |

47.

Indtægter – særlig reserve

| 48. | gentager sit mangeårige synspunkt om, at alle indtægter hidrørende fra bøder, der pålægges virksomheder for brud på EU's konkurrenceregler eller i forbindelse med for sen betaling af de nationale bidrag til EU's budget, bør udgøre en ekstra indtægt for EU-budgettet, uden at dette medfører en tilsvarende reduktion i BNP-bidragene; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer i denne henseende til, at der etableres en særlig reserve på EU-budgettet, som gradvist vil blive fyldt op med alle former for uforudsete andre indtægter, og som behørigt fremføres for at give mulighed for yderligere udgifter, når behovet opstår; mener, at denne reserve bør øremærkes til FFR's særlige instrumenter og bør give mulighed for supplerende bevillinger, både i forpligtelser og betalinger, på grundlag af en afgørelse truffet af budgetmyndigheden; |
| --- | --- |

49.

Effektiv anvendelse af EU's midler

| 50. | erkender, at opnåelsen af europæisk merværdi bør være et af de vigtigste principper for EU-institutionerne, når de træffer afgørelse om typen af udgifter i den næste FFR; påpeger imidlertid, at der findes flere forskellige fortolkninger af begrebet, og opfordrer til en fælles, klar og letforståelig definition af de relevante kriterier, som bør tage hensyn til særlige territoriale forhold og om muligt omfatte målelige resultatindikatorer; advarer mod ethvert forsøg på at bruge en sådan definition at rejse tvivl om relevansen af EU's politikker og programmer ud fra rent kvantitative eller kortsigtede økonomiske betragtninger; |
| --- | --- |

50.

| 51. | konstaterer, at der i flere af Kommissionens dokumenter henviser til begrebet europæisk merværdi; bekræfter den liste over parametre, der er anført af Parlamentet i dets ovennævnte beslutning af 24. oktober 2017 i denne forbindelse; minder om, at EU's midler bør anvendes til at finansiere offentlige goder samt fungere som en katalysator ved at skabe incitamenter for medlemsstaterne på alle administrative niveauer til at træffe foranstaltninger for at opfylde traktatmålsætningerne og til at nå EU's fælles mål, som ellers ikke ville blive nået; er enigt i, at EU's budget bør anvendes til at finansiere aktiviteter, der kan gavne EU som helhed, som ikke kan sikres effektivt i en enkelt medlemsstat alene, og som kan give mere valuta for pengene i forhold til foranstaltninger, der udelukkende træffes på nationalt, regionalt eller lokalt plan; mener endvidere, at EU-budgettet skal bidrage til etablering af og støtte til fred og stabilitet i EU's naboskab og udenfor; mener, at der skabes europæisk merværdi gennem programmer med både delt og direkte forvaltning, idet de to metoder supplerer hinanden i bestræbelserne på at nå EU's mål; forventer på denne baggrund af medlemsstaterne, at de under forhandlingerne om den kommende FFR, afholder sig fra at følge en "juste retour"logik, der kun tager hensyn til nationale interesser i form af nettobalancer; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mener, at bedre udgiftsstyring, dvs. effektiv og uvildig udnyttelse af hver eneste euro på EU's budget, kan opnås ikke blot ved at lede EU's ressourcer i retning af foranstaltninger med den største europæiske merværdi og den største forøgelse af resultaterne af EU's politikker og programmer på grundlag af en dybtgående evaluering af de nuværende bevillinger, men også ved at opnå større synergi mellem EU-budgettet og de nationale budgetter og ved at sikre konkrete forbedringer i bevillingsstrukturen; støtter henstillingerne i årsberetningen for 2016 fra Den Europæiske Revisionsret om en effektiv ramme for måling af indikatorer, en mere strømlinet og afbalanceret indberetning af resultater og en lettere adgang til evalueringsresultaterne; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer til en reel forenkling af EU's budgetsystem i den næste FFR for at lette optagelsen; understreger især, at det er nødvendigt at mindske unødig overlapning mellem instrumenter, der tjener lignende typer aktioner, som f.eks. innovation, små og mellemstore virksomheder eller transport, uden at løbe risikoen for at miste vigtige elementer i de forskellige programmer, samt nødvendigheden af at fjerne konkurrencen mellem forskellige former for og kilder til finansiering med henblik på at sikre den størst mulige komplementaritet og skabe en sammenhængende finansiel ramme; mener, at dette vil gøre det nemmere af formidle EU's prioriteter til borgerne på en klar måde; |
| --- | --- |

53.

| 54. | understreger, at "sundhedstjekket"af EU's udgifter ikke må medføre en mindskelse af EU's ambitionsniveau eller en sektoropdeling af EU-politikker og -programmer, og at det heller ikke bør føre til en udskiftning af tilskud med finansielle instrumenter med henblik på at skabe nogle besparelser, eftersom størsteparten af de foranstaltninger, som støttes af EU-budgettet, ikke er egnede til at blive finansieret af sidstnævnte; mener, at "sundhedstjekket"snarere bør føre til identificering af, hvordan gennemførelsen af EU's udgiftsprogrammer kan forbedres; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer til en vidtrækkende harmonisering af reglerne med sigte på at skabe et fælles regelsæt for alle EU's budgetinstrumenter, idet der dog fortsat skal tages hensyn til de særlige kendetegn ved de forskellige fonde og sektorer; opfordrer Kommissionen til at tage fat på spørgsmålet om kombination af forskellige finansieringskilder ved at give klare retningslinjer i denne henseende og sikre lige adgang til alle finansieringsformer i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

55.

| 56. | slår også til lyd for en reel forenkling af de sektorspecifikke gennemførelsesregler for støttemodtagerne og en mindskelse af den administrative byrde gennem yderligere standardisering og forenkling af procedurerne og programdokumenterne; påpeger endvidere behovet for at sørge for mere kapacitetsopbygning og teknisk bistand til støttemodtagerne; opfordrer til overgang til en risikobaseret evaluering; |
| --- | --- |

56.

Enhed, et realistisk budget og gennemsigtighed

| 57. | minder om, at enhedsprincippet, ifølge hvilket alle Unionens indtægter og udgifter skal opføres på budgettet, både er et traktatkrav og en grundlæggende demokratisk forudsætning, hvis budgettet skal være gennemskueligt, legitimt og ansvarligt; beklager, at dette princip i stigende grad er blevet ignoreret, mens finansieringen i et historisk perspektiv er blevet stadig mere kompliceret fra Den Europæiske Udviklingsfond, gennem etablering af den europæiske stabilitetsmekanisme og til den nylige inflation af ikke-budgetmæssige mekanismer i form af innovative finansielle instrumenter og eksterne trustfonde og faciliteter; |
| --- | --- |

57.

| 58. | er i tvivl om berettigelsen af og merværdien ved at oprette instrumenter uden for EU-budgettet; mener, at afgørelser om at etablere eller opretholde sådanne instrumenter i realiteten er drevet af forsøg på at skjule de reelle finansielle behov og omgå de begrænsninger, som FFR og lofterne for egne indtægter sætter; beklager, at de ofte også fører til en forbigåelse Parlamentet på dets tre ansvarsområder som lovgivnings-, budget- og kontrolmyndighed og strider mod målsætningen om øget gennemskuelighed for offentligheden generelt og for støttemodtagerne; |
| --- | --- |

58.

| 59. | bekræfter derfor sit mangeårige synspunkt om, at Den Europæiske Udviklingsfond såvel som andre instrumenter uden for FFR bør integreres i EU's budget for at styrke dets legitimitet og effektiviteten og resultaterne af EU’s udviklingspolitik; understreger imidlertid, at de respektive rammebeløb bør tilføjes ud over de vedtagne FFR-lofter, således at opførelsen af disse instrumenter på budgettet ikke får negative konsekvenser for finansieringen af dem eller for andre EU-politikker og -programmer; bifalder i princippet forslaget om at indarbejde den europæiske stabilitetsmekanisme i Unionens finanser i form af en europæisk valutafond, uden at dette berører dens fremtidige udformning; |
| --- | --- |

59.

| 60. | er af den opfattelse, at EU's trustfonde kan skabe merværdi ved at samle ressourcer fra forskellige donorer i særlige situationer, men at anvendelsen af dem ikke blot må føre til en simpel ometikettering af planlagte EU-bevillinger eller til en ændring af det oprindelige mål for EU's finansieringsinstrumenter; fremhæver behovet for øget parlamentarisk kontrol med oprettelsen og driften af dem; insisterer på, at EU-trustfonde kun bør støtte foranstaltninger uden for Unionen; |
| --- | --- |

60.

| 61. | finder også, at ikke-budgetmæssige transaktioner, som skønnes nødvendige i et vist omfang for at virkeliggøre visse specifikke mål, f.eks. gennem anvendelse af finansielle instrumenter eller trustfonde, bør holdes på et begrænset niveau og have begrænset varighed, være fuldstændig gennemsigtige og begrundet i dokumenteret additionalitet og merværdi og understøttes af en effektive bestemmelser om beslutningstagning og ansvarlighed; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mener, at EU's budget under den næste FFR mere nøjagtigt bør angive omfanget af de formålsbestemte indtægter og deres virkninger på de faktiske udgifter, navnlig dem der stammer fra bidrag fra tredjelande; understreger, at dette er endnu mere relevant i betragtning af Det Forenede Kongeriges ønske om at deltage i nogle af EU's budgetprogrammer under den nye FFR for perioden efter 2020 som et tredjeland, sådan som det har givet udtryk for i forbindelse med forhandlingerne om landets udtrædelse af Unionen; |
| --- | --- |

62.

Betalingsniveauer

| 63. | minder om, at betalingsbevillinger er den logiske og juridiske konsekvens af forpligtelsesbevillinger, og opfordrer til, at de fremtidige betalingslofter fastsættes på et passende niveau, således at der kun bliver en begrænset og realistisk kløft mellem forpligtelses- og betalingsbevillinger; forventer, at de fremtidige betalingslofter tager hensyn til dels nødvendigheden af at opfylde de forpligtelser, der hidrører fra den nuværende finansielle periode, og som først vil udmønte sig i betalingsbevillinger efter 2020, dels nødvendigheden af at opfylde forpligtelserne fra programmerne og instrumenterne efter 2020; |
| --- | --- |

63.

| 64. | minder om efterslæbet i form af ubetalte regninger ved udløbet af den forrige FFR, som forplantede sig til det nuværende, og advarer mod en gentagelse af denne betalingskrise i overgangen til den næste FFR, da det vil få alvorlige konsekvenser for støttemodtagerne, som f.eks. studerende, universiteter, SMV'er og forskere; henviser til den nuværende tendens til underudnyttelse af betalingsbevillingerne på grund af forsinkelser i gennemførelsen af programmerne for 2014-2020, hvilket har ført til en stigning i omfanget af udestående forpligtelser, som skal indfries inden for lofterne i den næste FFR; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne, bl.a. på finansministerplan, til at analysere de underliggende årsager til disse forsinkelser og komme med konkrete forenklingsforanstaltninger for at lette gennemførelsen i fremtiden; |
| --- | --- |

64.

| 65. | noterer sig de indledende resultater af forhandlingerne om den finansielle afregning i forbindelse med Det Forenede Kongeriges udtrædelse af Unionen, som bevirkede, at Det Forenede Kongerige fuldt ud deltager i finansieringen og gennemførelsen af programmerne for 2014-2020 med alle relevante finansielle konsekvenser; |
| --- | --- |

65.

Finansielle instrumenter

| 66. | understreger, at EU-budgettet råder over en bred vifte af instrumenter, som finansierer aktiviteter, der støttes på EU-plan, og som kan grupperes i to kategorier, nemlig på den ene side tilskud og på den anden side finansielle instrumenter i form af lån, garantier, egenkapital- eller risikodelingsinstrumenter; henviser ligeledes til Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, som har til formål at mobilisere privat og offentlig kapital i hele EU til støtte for projekter inden for områder af central betydning for EU's økonomi, for at supplere de begrænsede midler; |
| --- | --- |

66.

| 67. | anerkender det potentiale for at øge den økonomiske og politiske betydning af Unionens budget, som finansielle instrumenter rummer; understreger dog, at de kun kan anvendes til indtægtsskabende projekter i tilfælde af suboptimale investeringsforhold eller markedssvigt, og derfor snarere udgør en supplerende end en alternativ form for finansiering i forhold til tilskud; understreger, at finansielle instrumenter ikke bør sigte mod at erstatte allerede eksisterende offentlige eller private finansieringsordninger og være i overensstemmelse med de nationale og internationale forpligtelser; |
| --- | --- |

67.

| 68. | gentager sin opfordring til Kommissionen til at udpege de områder, som er bedst tjent med tilskud, dem, som er bedre tjent med finansielle instrumenter, og dem, hvor tilskud kan kombineres med finansielle instrumenter, og til at overveje den rigtige balance mellem de to; er overbevist om, at tilskud bør forblive den mest almindelige metode til finansiering af EU-projekter i den næste FFR; understreger, at lån, garantier og egenkapitalfinansiering bør anvendes med forsigtighed, være baseret på passende forhåndsvurderinger og kun tages i brug, når deres anvendelse kan vise en klar merværdi og en løftestangseffekt; bemærker, at det er muligt at forbedre anvendelsen af de finansielle instrumenter og synergien med tilskuddene; opfordrer til en større indsats for at lette støttemodtagernes adgang til finansielle instrumenter og til mere fleksibilitet med hensyn til tværsektoriel brug af forskellige finansielle instrumenter med henblik på at overvinde de restriktive bestemmelser, der forhindrer modtagere i at udnytte flere programmer til projekter, som har tilsvarende mål; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opfordrer Kommissionen til at forenkle og harmonisere reglerne om brug af finansielle instrumenter i den næste flerårige finansielle ramme med henblik på at skabe synergi mellem de forskellige instrumenter og maksimere deres effektive anvendelse; henviser til et eventuelt forslag om en fælles fond, der skal integrere alle centralt forvaltede finansielle instrumenter på EU-plan, hvilket vil kræve en grundig drøftelse; er af den opfattelse, at der skal etableres en klar struktur for de forskellige former for finansielle instrumenter til forskellige politikområder og typer af aktiviteter, og at de relevante finansielle instrumenter fortsat bør opføres under separate budgetposter for at skabe klarhed omkring investeringerne; understreger imidlertid, at en sådan harmonisering af reglerne ikke må få indflydelse på de finansielle instrumenter, der forvaltes af medlemsstaterne under samhørighedspolitikken, eller på de eksterne aktioner; |
| --- | --- |

69.

| 70. | minder om sine gentagne krav om større gennemskuelighed og demokratisk kontrol i forbindelse med gennemførelsen af de finansielle instrumenter, der støttes af Unionens budget; |
| --- | --- |

70.

Struktur

| 71. | mener, at den flerårige finansielle rammes struktur bør gøre EU's politiske og budgetmæssige prioriteter mere synlige for de europæiske borgere, og opfordrer til en klarere præsentation af alle områder af EU's udgifter; er overbevist om, at de vigtigste søjler i EU's fremtidige udgifter, som er skitseret i denne beslutning, bør afspejles i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

71.

| 72. | mener derfor, at den nuværende præsentation af udgiftsområder kræver nogle forbedringer, men er imod enhver form for uberettigede, radikale ændringer; foreslår derfor følgende struktur for FFR efter 2020:

  Udgiftsområde 1: En stærkere og mere bæredygtig økonomi

  Herunder programmer og instrumenter til støtte for:
  Med direkte forvaltning






  — | forskning og innovation |
| --- | --- | --- |

72.

Udgiftsområde 1: En stærkere og mere bæredygtig økonomi

Herunder programmer og instrumenter til støtte for:

Med direkte forvaltning

—

forskning og innovation

| — | industri, iværksætteri og små og mellemstore virksomheder |
| --- | --- |

—

industri, iværksætteri og små og mellemstore virksomheder

| — | digital omstilling af økonomien og samfundet |
| --- | --- |

—

digital omstilling af økonomien og samfundet

| — | store infrastrukturprojekter |
| --- | --- |

—

store infrastrukturprojekter

| — | transport, energi og rumfart |
| --- | --- |

—

transport, energi og rumfart

| — | miljø og afbødning af og tilpasning til klimaforandringer |
| --- | --- |

—

miljø og afbødning af og tilpasning til klimaforandringer

Udgiftsområde 2: Større samhørighed og solidaritet i Europa

Herunder programmer og instrumenter til støtte for:

| — | økonomisk, social og territorial samhørighed (med delt forvaltning):






  — | Investeringer i innovation, forskning, digitalisering, omlægning af industrien, SMV'er, transport, tilpasning til og afbødning af klimaforandringer, miljø og energi |
| --- | --- | --- |

—

økonomisk, social og territorial samhørighed (med delt forvaltning):

—

Investeringer i innovation, forskning, digitalisering, omlægning af industrien, SMV'er, transport, tilpasning til og afbødning af klimaforandringer, miljø og energi

| — | beskæftigelse, sociale anliggender og social integration, ligestilling mellem kønnene, nedbringelse af fattigdommen og demografiske problemer |
| --- | --- |

—

beskæftigelse, sociale anliggender og social integration, ligestilling mellem kønnene, nedbringelse af fattigdommen og demografiske problemer

| — | uddannelse, ungdom og livslang læring |
| --- | --- |

—

uddannelse, ungdom og livslang læring

| — | kultur, EU-borgerskab, medier og kommunikation |
| --- | --- |

—

kultur, EU-borgerskab, medier og kommunikation

| — | demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder |
| --- | --- |

—

demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder

| — | sundhed og fødevaresikkerhed |
| --- | --- |

—

sundhed og fødevaresikkerhed

| — | asyl, indvandring og integration, retlige anliggender og forbrugere |
| --- | --- |

—

asyl, indvandring og integration, retlige anliggender og forbrugere

| — | støtte til og koordinering med nationale myndigheder |
| --- | --- |

—

støtte til og koordinering med nationale myndigheder

Udgiftsområde 3: Stærkere og bæredygtigt landbrug og fiskeri

Herunder programmer og instrumenter til støtte for:

| — | landbrug og udvikling af landdistrikter |
| --- | --- |

—

landbrug og udvikling af landdistrikter

| — | maritime anliggender og fiskeri |
| --- | --- |

—

maritime anliggender og fiskeri

Udgiftsområde 4: Et større ansvar i verden

Herunder programmer og instrumenter til støtte for:

| — | internationalt samarbejde og udvikling |
| --- | --- |

—

internationalt samarbejde og udvikling

| — | naboskab |
| --- | --- |

—

naboskab

| — | udvidelse |
| --- | --- |

—

udvidelse

| — | humanitær bistand |
| --- | --- |

—

humanitær bistand

| — | demokrati, retsstatsprincippet, grundlæggende rettigheder og ligestilling mellem mænd og kvinder |
| --- | --- |

—

demokrati, retsstatsprincippet, grundlæggende rettigheder og ligestilling mellem mænd og kvinder

| — | samhandel |
| --- | --- |

—

samhandel

Udgiftsområde 5: Sikkerhed, fred og stabilitet for alle

Herunder programmer og instrumenter til støtte for:

| — | sikkerhed, herunder internetsikkerhed |
| --- | --- |

—

sikkerhed, herunder internetsikkerhed

| — | beredskab og stabilitet, herunder civilbeskyttelse |
| --- | --- |

—

beredskab og stabilitet, herunder civilbeskyttelse

| — | den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik |
| --- | --- |

—

den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik

| — | forsvar, herunder forskning og innovation |
| --- | --- |

—

forsvar, herunder forskning og innovation

Udgiftsområde 6: En effektiv forvaltning til gavn for europæerne

| — | finansiering af EU's personale |
| --- | --- |

—

finansiering af EU's personale

| — | finansiering af EU-institutionernes bygninger og udstyr |
| --- | --- |

—

finansiering af EU-institutionernes bygninger og udstyr

| 73. | opfordrer Kommissionen til i et bilag til EU-budgettet at angive alle EU-relaterede udgifter, der afholdes uden for EU-budgettet som et resultat af mellemstatslige aftaler og procedurer; mener, at sådanne oplysninger, der forelægges hvert år, vil give et samlet billede af alle de investeringer, som medlemsstaterne er enedes om at gennemføre på EU-niveau; |
| --- | --- |

73.

III.   
  Politikkerne

En stærkere og mere bæredygtig økonomi

| 74. | fremhæver, hvor vigtigt det er at fuldende det europæiske forskningsrum, energiunionen, et fælles europæisk transportområde og det digitale indre marked som grundlæggende elementer i det europæiske indre marked; |
| --- | --- |

74.

| 75. | mener, at den kommende FFR bør indeholde en større koncentration af budgetmidler på områder, hvor der er en klar europæisk merværdi, og stimulere økonomisk vækst, konkurrenceevne, bæredygtighed og beskæftigelse i alle EU’s regioner; understreger i den forbindelse betydningen af forskning og innovation for at skabe en bæredygtig videnbaseret økonomi, der er førende i verden, og beklager, at det på grund af manglen på tilstrækkelig finansiering kun en meget lille andel af projekter af høj kvalitet på dette område, der har modtaget EU-støtte under den nuværende FFR; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opfordrer derfor til en væsentlig forøgelse af det samlede budget for RP9 i den næste FFR, der bør udføre mindst 120 mia. EUR; mener, at dette niveau er egnet til at sikre Europas globale konkurrenceevne og videnskabelige, teknologiske og industrielle lederskab, så der kan gribes ind over for samfundsproblemer og ydes et bidrag til at nå EU's klimamål og de bæredygtige udviklingsmål; opfordrer især til, at der gøres en indsats for at stimulere nyskabende og markedsskabende innovation, navnlig i SMV'er; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opfordrer desuden til større fokus på gennemførelse af forskning og innovation gennem fællesforetagender og andre instrumenter og til støtte til investeringer i centrale teknologier for at lukke investeringskløften i forbindelse med innovation; understreger, at forhøjelsen af midlerne skal kombineres med en forenkling af finansieringsprocedurerne; glæder sig over Kommissionens indsats i den forbindelse og insisterer på, at indsatsen bør fortsættes i den næste programmeringsperiode for at give ansøgere bedre adgang og lige konkurrencevilkår gennem en ny ordning for vurdering af ansøgninger; understreger behovet for foranstaltninger, der skal udvikles for at fremme en afbalanceret deltagelse fra alle EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

77.

| 78. | glæder sig over Kommissionens seneste forslag om at sikre finansiering af Kul- og Stålforskningsfonden i de kommende år; understreger betydningen af denne fond for finansiering af forskningen i denne industrisektor; mener derfor, at der er behov for en mere langsigtet løsning, der sikrer finansiering efter 2020, og som også sikrer, at fonden integreres i EU-budgettet, så Parlamentet får mulighed for at udføre sin rolle som budgetkontrolmyndighed; |
| --- | --- |

78.

| 79. | understreger, at SMV'er og mikrovirksomheder er blandt de vigtigste drivkræfter bag økonomisk vækst, innovation og beskæftigelse, idet de tegner sig for 85 % af alle nye arbejdspladser; anerkender deres store betydning med hensyn til at sikre genopretningen og fremme en bæredygtig økonomi i EU; minder om, at der er mere end 20 mio. SMV'er i EU, og at de tegner sig for 99 % af alle virksomheder; mener, at bedre adgang til finansiering for SMV'er i alle medlemsstater fortsat bør være et vigtigt politisk mål for den kommende FFR for at øge deres konkurrence- og overlevelsesevne; understreger derfor behovet for at fremme iværksætteri og forbedre erhvervsklimaet for SMV'er for at give dem mulighed for at udnytte deres fulde potentiale i vore dages globale økonomi; |
| --- | --- |

79.

| 80. | glæder sig over de positive resultater af det særlige EU-program for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er (COSME) inden for rammerne af den nuværende FFR; understreger den høje gennemførelsesgrad i forbindelse med dette program, og peger på dens evne til at absorbere endnu mere; opfordrer derfor til en fordobling af Cosme-programmets finansieringsramme, så den svarer til de reelle behov i EU's økonomi og den betydelige interesse for at deltage; |
| --- | --- |

80.

| 81. | gentager sin stærke opbakning bag Den Europæiske Fond for Strategiske Investering (EFSI), som sigter mod at mobilisere 500 mia. EUR i nye investeringer i realøkonomien under den nuværende FFR; mener, at EFSI allerede har skabt et kraftigt og målrettet rygstød til de dele af økonomien, der bidrager til bæredygtig vækst og jobskabelse; understreger den positive virkning af EFSI ved at stille finansiering til rådighed for SMV'er i hele EU; glæder sig derfor over, at Kommissionen i den nye FFR har til hensigt at fremsætte et lovforslag om videreførelse og forbedring af denne investeringsordning med et særskilt budget, som ikke skal finansiering på bekostning af eksisterende politikker og programmer; understreger, at alle lovforslag bør baseres på konklusionerne fra Kommissionens revision og den uafhængige evaluering; forventer, at det nye forslag vil afhjælpe eventuelle mangler i gennemførelsen af EFSI og bl.a. vil øge fondens geografiske dækning, således at fordelene kan mærkes i hele EU; |
| --- | --- |

81.

| 82. | fastholder den betydning, som den flerårige finansielle ramme har for sektorer, der er afhængige af langsigtede investeringer, som for eksempel en bæredygtig transportsektor; gør opmærksom på, at transportinfrastrukturerne er rygraden i det indre marked og grundlaget for bæredygtig vækst og jobskabelse; henviser til, at fuldførelsen af et fælles europæisk transportområde, der er forbundet med nabolandene, kræver omfattende transportinfrastrukturer og skal behandles som en nøgleprioritet for at fremme EU's konkurrenceevne og den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed, bl.a. i randområderne og på øer; mener derfor, at den næste FFR bør indeholde tilstrækkelige midler til projekter, der navnlig bidrager til færdiggørelsen af det centrale TEN-T-netværk og dets korridorer, der bør forlænges yderligere; minder om de mål, der blev fastsat på COP21 med hensyn til transport for at bekæmpe klimaændringer, og opfordrer medlemsstaterne til at investere i intelligent, bæredygtig og integreret offentlig transport; |
| --- | --- |

82.

| 83. | understreger, at der er behov for et ajourført og mere effektivt CEF-program, som dækker alle transportformer, herunder vej- og jernbaneinfrastruktur og indre vandveje, mener, at det skal prioritere bedre forbindelser mellem sammenhængende netværk og transportformer, som bidrager til at nedbringe CO2-emissionerne, og fokuserer på sammenkoblinger og på færdiggørelsen af nettet i randområder; gentager betydningen af at styrke interoperabiliteten gennem European Railway Traffic Management System og af at gøre det muligt at udnytte initiativet vedrørende det fælles europæiske luftrum i fuld udstrækning; opfordrer til færdiggørelse af det europæiske digitale lufttrafikstyringssystem; |
| --- | --- |

83.

| 84. | opfordrer til opførelse af en særlig budgetpost for turisme i den næste flerårige finansielle ramme med henblik på at bevæge sig i retning af en egentlig europæisk turismepolitik, der i væsentlig grad kan bidrage til vækst og jobskabelse; |
| --- | --- |

84.

| 85. | opfordrer Kommissionen til at fremme investeringer i udvikling af teknologier af næste generation og fremme anvendelsen af dem; understreger betydningen af at sikre finansiering til at afslutte virkeliggørelsen af det digitale indre marked ved at gøre fuld brug af hele spektret, sikre opgraderingen af faste netværk og bedre dækning med mobilnetværk, fremme udbredelsen af 5G og gigabitkonnektivitet og ved at gøre yderligere fremskridt med hensyn til harmonisering af EU's telekommunikationsregler for at skabe de rette lovgivningsmæssige rammer for forbedring af internetkonnektivitet i hele Unionen; understreger, at CEF Telekommunikation bør fortsætte med at støtte de digitale tjenesteinfrastrukturer og højhastighedsbredbåndsnet ved at gøre dem mere tilgængelige, herunder i fjerntliggende områder og landdistrikter, og ved at forbedre digitale færdigheder, sammenkobling og interoperabilitet; understreger behovet for at støtte den digitale omstilling af den europæiske økonomi og det europæiske samfund og for at investere i vigtige teknologier som f.eks. big data, kunstig intelligens, højtydende databehandling, infrastruktur og digitale færdigheder for at kunne styrke EU's konkurrenceevne og forbedre de europæiske borgeres livskvalitet; |
| --- | --- |

85.

| 86. | anser det for afgørende at sikre en bæredygtig og prismæssigt overkommelig energiforsyning i Europa; opfordrer derfor til fortsat støtte for investeringer, som sikrer diversificeringen af energikilder og -forsyningsruter, øger energisikkerheden og styrker energieffektiviteten, bl.a. gennem CEF Energi; understreger navnlig betydningen af at yde omfattende støtte, især i kulstofintensive regioner, til energiomstilling, overgang til en lavemissionsøkonomi og modernisering af kraftværker, forbedringer i den grænseoverskridende sammenkobling og anvendelse af intelligente forsyningsnet, opsamling og lagring af kulstof og udnyttelsen af teknologier og modernisering af fjernvarme; mener derfor, at der bør ydes støtte til omstillingen af energisektoren på baggrund af de klimapolitiske mål, navnlig i kulafhængige regioner og lande, med henblik på effektivt at bidrage til en strategisk overgang til en lavemissionsøkonomi; opfordrer til, at der oprettes en omfattende fond for at understøtte en retfærdig overgang, især gennem udvikling og udnyttelse af vedvarende energikilder, energieffektivitetsløsninger, energilagring, løsninger og infrastruktur til e-mobilitet, modernisering af elproduktionen og -nettene, avancerede elproduktionsteknologier, herunder CO2-opsamling og –lagring (CCS), udnyttelse af opsamlet CO2 (CCU) og kulforgasning, modernisering af fjernvarme, herunder højeffektiv kraftvarmeproduktion, tidlig tilpasning til nye miljøstandarder, omstrukturering af energiintensive sektorer samt behandling af de samfundsmæssige, socioøkonomiske og miljømæssige konsekvenser; |
| --- | --- |

86.

| 87. | understreger den strategiske betydning af storstilede infrastrukturprojekter s, f.eks. den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER), den europæiske geostationære navigationsoverlaytjeneste (Egnos), det europæiske globale satellitnavigationssystem (Galileo), jordovervågningsprogrammet (Copernicus) og de kommende statslige satellitkommunikationsprogrammer (GovSatCom) for EU's fremtidige konkurrenceevne, sikkerhed og politiske indflydelse; påpeger, at finansieringen af disse storstilede projekter bør sikres i EU-budgettet, men samtidig øremærkes for at sikre, at eventuelle budgetoverskridelser ikke truer finansieringen og en vellykket gennemførelse af andre EU-politikker, sådan som det var tilfældet under den foregående FFR i visse tilfælde; minder om, at det maksimale beløb for disse projekter for øjeblikket fastsat i FFR-forordningen, og opfordrer til lignende bestemmelser i den nye forordning; |
| --- | --- |

87.

| 88. | understreger betydningen af EU's førende rolle med hensyn til bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøet og bekæmpelse af klimaforandringer, forringelse af økosystemer og tab af biodiversitet; mener, at en stabil og tilstrækkelig finansiering er afgørende for at leve op til Den Europæiske Unions forpligtelser som f.eks Parisaftalen; minder om, at den næste FFR bør understøtte EU’s indsats for at nå disse mål og bidrage til overgangen til en kulstoffattig økonomi i 2050; understreger, at EU ikke bør finansiere projekter og investeringer, som er uforenelige med opnåelsen af disse mål; opfordrer til en tilbundsgående indarbejdning af klimaaspektet i EU’s fremtidige bevillinger; opfordrer i denne forbindelse til, at der afsættes tilstrækkelige bevillinger til de pågældende programmer, f.eks. LIFE +, og til, at bevillinger fordobles, og til, at der etableres særlige bevillingsrammer for biodiversitet og forvaltning af Natura 2000-nettet; |
| --- | --- |

88.

Større samhørighed og solidaritet i Europa

| 89. | understreger, at samhørighedspolitikken efter 2020 fortsat bør være den vigtigste investeringspolitik i Den Europæiske Union i alle EU's regioner for at løse komplicerede samfundsøkonomiske problemer samtidig med, at størsteparten af ressourcerne koncentreres i de mest sårbare regioner; mener, samhørighedspolitikken ud over målet om at mindske forskellene mellem udviklingsniveauer og øge konvergensen, som er nedfældet i traktaten, bør fokusere på opfyldelsen af EU's overordnede politiske målsætninger, og foreslår derfor, at de tre fonde — Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF) og Samhørighedsfonden — i den næste FFR hovedsagelig bør fokusere på støtte til vækst og konkurrenceevne, forskning og innovation, omstilling af industrien, SMV'er, transport, afbødning af og tilpasning til klimaforandringer, miljømæssig bæredygtighed og en retfærdig omlægning på energiområdet, samt social integration, ligestilling, mindskelse af fattigdommen og demografiske problemer; understreger, at de tre fonde udgør en integreret del af EU's samhørighedspolitik, og kun kan fungere i fællesskab i henhold til den fælles ramme for denne politik; opfordrer endvidere til et styrket territorialt samarbejde i politikken, herunder et grænseoverskridende element og en bymæssig dimension samt særlige bestemmelser for landdistrikter, bjergområder, øområder og fjerntliggende områder; |
| --- | --- |

89.

| 90. | anser det for at være yderst vigtigt at opretholde finansieringen af samhørighedspolitikken efter 2020 for EU-27 på mindst samme niveau i faste priser som budgettet for 2014-2020; understreger, at BNP fortsat bør være en af parametrene for tildeling af midler fra samhørighedspolitikken, men mener, at det bør suppleres af en yderligere række sociale, miljømæssige og demografiske indikatorer for bedre at tage højde for nye former for uligheder mellem og inden for regionerne i alle EU-medlemsstater; støtter endvidere en videreførelse under den nye programmeringsperiode af de elementer, som har gjort samhørighedspolitikken mere moderne og resultatorienteret under den nuværende FFR, dvs. tematisk koncentration, forudgående betingelser, resultatrammer og forbindelsen til økonomisk forvaltning; |
| --- | --- |

90.

| 91. | er fast besluttet på at opfylde de forpligtelser, der følger af artikel 9 TEUF om etablering af et socialt Europa og gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, på grundlag af en bæredygtig vækst i en meget konkurrencedygtig social markedsøkonomi, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt, ligestilling mellem kvinder og mænd, solidaritet mellem generationerne og beskyttelse af børns rettigheder, sådan som det er nedfældet i traktaten; fremhæver, at en sådan opfyldelse forudsætter, at socialpolitikken finansieres ordentligt, hvorfor der er behov foren styrkelse af de eksisterende instrumenter, der bidrager til disse mål, navnlig ESF, ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede, EGF og EaSI; kræver, at de bibeholdes i den næste FFR, og at støtten fra dem også fremover hovedsageligt skal udbetales i form af tilskud; |
| --- | --- |

91.

| 92. | gentager sin opfordring til Kommissionen og alle medlemsstater til at oprette en særlig fond til finansiering af børnegarantien, der sætter børn i centrum for en styrkelse af fattigdomsbekæmpelsespolitikken og sikrer de nødvendige ressourcer til en fuldstændig gennemførelse af de nødvendige politiske foranstaltninger, bl.a. ved at bistå forældre med at komme ud af social udgrænsning og arbejdsløshed gennem målrettede foranstaltninger; |
| --- | --- |

92.

| 93. | understreger navnlig, at ESF bør øge sin støtte til udvikling af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, bl.a. ved at forbedre kapacitetsopbygningen hos arbejdsmarkedets parters inden for og på tværs af sektorer på europæisk plan, og at dette engagement bør gøres obligatorisk for medlemsstaterne i alle EU's regioner; |
| --- | --- |

93.

| 94. | understreger navnlig, at det fortsat er nødvendigt at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed og udgrænsning, navnlig blandt unge, der ikke er i almen uddannelse, beskæftigelse eller erhvervsuddannelse (NEET'er), som led i en omfattende tilgang til ungdomspolitikker på EU-plan; opfordrer derfor til, at bevillingsrammen til ungdomsarbejdsløshedsinitiativet fordobles, og til, at EU's ungdomsgaranti gennemføres i fuld udstrækning, samtidig med at der sikres en hurtig og forenklet anvendelse af midlerne og en permanent og stabil finansiering i den næste programmeringsperiode; understreger behovet for en bedre regulering for at sikre, at unge med en dårlig samfundsøkonomisk baggrund ikke udsættes for forskelsbehandling i forhold til deltagelse i programmet; mener, at investeringer for at fremme uddannelse og efteruddannelse, navnlig inden for udvikling af digitale færdigheder, fortsat er en af EU's topprioriteter; insisterer på, at dette program ikke må erstatte bevillinger, som tidligere blev finansieret over de nationale budgetter; |
| --- | --- |

94.

| 95. | giver udtryk for støtte til programmer på områderne kultur, uddannelse, medier, ungdom, sport, demokrati, medborgerskab og civilsamfund, som klart har vist deres merværdi på europæisk plan og nyder vedvarende popularitet blandt modtagerne; slår derfor til lyd for fortsatte investeringer i 2020-rammen for almen og faglig uddannelse gennem programmerne Erasmus+, Et Kreativt Europa og Europa for Borgerne for fortsat at række ud til alle og navnlig de unge; bekræfter sin støtte til en styrkelse af den eksterne dimension af Erasmus + og Et Kreativt Europa; anbefaler desuden en videreførelse af det europæiske solidaritetskorps, med tilstrækkelige ressourcer, som ikke må ske på bekostning af andre EU-programmer; understreger også det væsentlige bidrag, som de kulturelle og kreative industrier (KKI'er) yder til vækst og beskæftigelse i EU; |
| --- | --- |

95.

| 96. | anbefaler, at der oprettes en intern Europæisk Demokratifond for at styrke støtten til civilsamfundet og NGO'er, der arbejder inden for demokrati og menneskerettigheder, som skal forvaltes af Kommissionen; |
| --- | --- |

96.

| 97. | opfordrer i særdeleshed til en tredobling af bevillingsrammen for Erasmus + i den næste FFR med det formål at nå ud til mange flere unge, ungdomsorganisationer, skoleelever og lærlinge i hele Europa for at give dem værdifulde kompetencer og livsfærdigheder gennem livslang læring, elevcentreret, ikke-formel og uformel læring, frivilligt arbejde og ungdomsarbejde; opfordrer navnlig til, at der lægges særlig vægt på personer, der kommer fra en svag samfundsøkonomisk baggrund, så at de får mulighed for at deltage i programmet, samt på personer med handicap; |
| --- | --- |

97.

| 98. | opfordrer Kommissionen til at følge op på projektet med Interrailkort til Europa på 18-års-fødselsdagen og fremlægge et særligt program i den næste FFR med tilstrækkelige årlige bevillinger til at dække alle ansøgninger om et gratis jernbanepas fra unge europæere, som fylder 18 år i det pågældende år; understreger, at et sådant projekt vil blive et centralt element i styrkelsen af den europæiske bevidsthed og identitet især på grund af de trusler, som populisme og udbredelse af misinformation udgør; gentager, at der forventes et forslag fra Kommissionen for at skabe et reelt retsgrundlag for virkeliggørelsen af målsætningen med et sådant program; |
| --- | --- |

98.

| 99. | forventer, at Den Europæiske Union i perioden efter 2020 vil bevæge sig væk fra krisestyring til en permanent fælles europæisk politik inden for asyl og migration; understreger, at foranstaltningerne på dette område bør gennemføres af et særligt instrument, dvs. Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden; understreger, at der skal afsættes de nødvendige bevillinger til den fremtidige fond og til de relevante organer under politikken for retlige og indre anliggender under hele den næste flerårige finansielle ramme, så der kan sikres en løsning på de omfattende problemer på dette område; mener endvidere, at Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (AMIF) bør suppleres af yderligere redskaber til at løse dette spørgsmål i henhold til andre politikker, navnlig af de europiske struktur- og investeringsfonde og instrumenter til finansiering af eksterne aktioner, da intet enkeltstående instrument i sig selv vil være nok til at opfylde de enorme og komplicerede behov på dette område; anerkender endvidere den betydning, som kulturelle programmer samt uddannelses- og sportsprogrammer har for at få flygtninge og indvandrere integreret i det europæiske samfund; opfordrer Kommissionen om at vurdere, om den rolle, som de europæiske byer spiller i den europæiske asylpolitik kan styrkes gennem indførelse af en incitamentsordning, der tilbyder byer direkte økonomisk støtte til flygtningeboliger og økonomisk udvikling til gengæld for at modtage flygtninge og asylansøgere; |
| --- | --- |

99.

| 100. | anerkender den europæiske merværdi af samarbejde i forbindelse med imødegåelse af fælles trusler mod folkesundheden; henviser til, at ingen medlemsstat alene kan tackle grænseoverskridende problemer på sundhedsområdet, og henstiller, at den næste FFR kommer til at afspejle EU's ansvar for at gennemføre de bæredygtige udviklingsmål for offentlig sundhed, sundhedssystemer og miljørelaterede sundhedsproblemer og til at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at fjerne den stigende ulighed på sundhedsområdet; mener, at den næste FFR på grundlag af de positive resultater af den igangværende indsats på dette område bør omfatte et robust andengenerations sundhedsprogram, som behandler disse spørgsmål på tværs af grænserne f.eks. ved at udvikle innovative løsninger til levering af sundhedsydelser, herunder digitale sundhedsydelser som f.eks. Det Europæiske Referencenetværk, og yder støtte til medlemsstaterne i form af ekspertise og udveksling af data, dokumentation og god praksis; minder om, at et godt helbred er en forudsætning for opfyldelsen af andre mål, som EU har fastsat, og at politikker inden for områder som landbrug, miljø, beskæftigelse, sociale spørgsmål eller inklusion også har en indvirkning på de europæiske borgeres sundhed; opfordrer derfor til en styrkelse af analysen af de sundhedsmæssige konsekvenser og det tværsektorielle samarbejde på dette område i den næste FFR; |
| --- | --- |

100.

Stærkere og bæredygtigt landbrug og fiskeri

| 101. | understreger, at en moderniseret fælles landbrugspolitik er afgørende for fødevaresikkerheden og -uafhængigheden, bevarelse af befolkningen og beskæftigelsen i landdistrikterne, bæredygtig udvikling, et bæredygtigt miljø, landbrug og skovbrug samt sikring af sunde fødevarer af høj kvalitet til EU-borgerne til en overkommelig pris; påpeger, at fødevare- og sundhedskravene er blevet skærpet, og at der er et øget behov for at støtte landbrugernes overgang til miljøvenlige produktionsmetoder og for at modvirke klimaforandringerne; understreger nødvendigheden af at støtte landbrugernes indkomstsikkerhed og styrke forbindelsen mellem den fælles landbrugspolitik og levering af offentlige goder; understreger, at den fælles landbrugspolitik er et af de mest integrerede politikker og hovedsagelig finansieres på EU-plan og derfor træder i stedet for nationale udgifter; |
| --- | --- |

101.

| 102. | understreger, at budgettet for den fælles landbrugspolitik i den næste FFR bør opretholdes på mindst det nuværende niveau for EU-27 i faste priser; understreger, at de nye problemer i forbindelse med den kommende fælles landbrugspolitik nødvendiggør en forsvarlig fordeling af bevillingerne på grundlag af analyser af den aktuelle politik og de fremtidige behov; understreger, at direkte betalinger skaber en klar merværdi for EU og styrker det indre marked ved at undgå konkurrenceforvridninger mellem medlemsstaterne; modsætter sig enhver form for national medfinansiering af de direkte betaliner i den forbindelse; understreger behovet for at videreføre foranstaltninger til opretholdelsen af en produktion, der er af afgørende betydning for svagtstillede områder, at reformere krisereserven for landbruger, at øge finansieringen i takt med indsatsen over for forskellige cykliske kriser i følsomme sektorer, at oprette nye instrumenter, der kan begrænse prisudsving, og at forhøje bevillingerne til særlige programmer til fordel for bestemte regioner som følge af disses afsides beliggenhed og ø-karakter (POSEI); opfordrer Kommissionen til forsætte indsatsen for at sikre konvergens mellem de direkte betalinger og sikre den nødvendige finansielle og retlige ramme for fødevareforsyningskæden for at bekæmpe illoyal handelspraksis; minder om, at landdistrikterne i EU står over for alvorlige problemer og derfor har brug for specifik støtte; |
| --- | --- |

102.

| 103. | understreger fiskerisektorens, det maritime miljøs og den "blå økonomis"samfundsøkonomiske og miljømæssige betydning, og deres bidrag til en bæredygtig fødevareuafhængighed i EU med hensyn til at sikre bæredygtighed inden for europæisk akvakultur og fiskeri og begrænse de miljømæssige virkninger; påpeger, at den fælles fiskeripolitik hører under EU's enekompetence; understreger i denne forbindelse, at det er nødvendigt at bevare en specifik, væsentlig, uafhængig og tilgængelig fiskerifond for at gennemføre denne politik; opfordrer til genetablering af særligt program til løsning af områdets problemer som følge af dets afsides beliggenhed og status af øsamfund inden for fiskerisektoren, da dette er et meget vigtigt program for regionerne i EU's yderste randområder; opfordrer som minimum til, at niveauet for de finansielle bevillinger, der er afsat til fiskerisektoren, opretholdes under den nuværende FFR, og til en forhøjelse af bevillingerne til maritime anliggender, hvis der opstår nye behov; advarer mod de mulige negative konsekvenser, som et hårdt br exit kan få for denne sektor; bemærker, at andre finansielle instrumenter i tillæg til bistand, der ikke skal tilbagebetales, kunne give supplerende finansieringsmuligheder; |
| --- | --- |

103.

Et større ansvar i verden

| 104. | understreger, at verden står over for mange forskellige problemer, herunder konflikter, internetangreb, terrorisme og radikalisering, misinformation, naturkatastrofer, klimaforandringer, miljøødelæggelser krænkelser af menneskerettighederne og manglende ligestilling; mener, at Unionen har et særligt politisk og finansielt ansvar, som bygger på en ægte europæisk regel- og værdibaseret udenrigspolitik og på støtte til stabilitet, sikkerhed, demokratisk styring og bæredygtig udvikling hos vores partnere samt til udryddelse af fattigdom og krisestyring; |
| --- | --- |

104.

| 105. | understreger, at det er nødvendigt med en betydelige forhøjelse af bevillingerne til EU’s optræden udadtil, så Unionen kan spille sin rolle inden for rammerne af den globale strategi og udvidelses-, naboskabs- og udviklingspolitikken og i forbindelse med katastrofesituationer; forventer, at den næste FFR kommer til at afspejle de hidtil usete behov i de sydlige og østlige nabolande, der kæmper med konflikter og konsekvenserne af udfordringerne i forbindelse med migration og flygtninge; opfordrer til, at der afsættes flere midler for at dække det stigende behov for humanitær bistand i forbindelse med naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer, og at man undgår en kløft mellem forpligtelser og betalinger; anser det for nødvendigt for Unionen at forhøje støtten til FN's Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Mellemøsten (UNRWA); understreger endvidere, at der er behov for yderligere ressourcer til at finansiere en investeringsplan for Afrika for at fremme inklusiv vækst og bæredygtig udvikling og således tackle nogle af de underliggende årsager til irregulær migration; |
| --- | --- |

105.

| 106. | minder om, at EU's udviklingspolitik er styret af en række forpligtelser, især målene for bæredygtig udvikling, Addis Ababa-handlingsplanen om udviklingsfinansiering og klimaaftalen fra Paris, den europæiske konsensus om udvikling samt principperne om sammenhæng i EU’s udviklingspolitik og bistandseffektivitet; gør opmærksom på EU’s og medlemsstaternes tilsagn om at øge deres officielle udviklingsbistand (ODA) til 0,7 % af BNP inden 2030, herunder 20 % af EU's officielle udviklingsbistand til social integration og menneskelig udvikling og til 0,2 % af EU's BNP i officiel udviklingsbistand til de mindst udviklede lande; |
| --- | --- |

106.

| 107. | henviser til, at udviklingsbistand kan spille en vigtig rolle i behandlingen af de underliggende årsager til migration og bidrage til stabilitet, men mener, at ODA ikke bør anvendes til at dække udgifter til flygtninge i donorlandet; henviser til den officielle udviklingsbistands muligheder for at mobilisere finansiering fra andre kilder, og understreger behovet for et øget samarbejde med den private sektor gennem en eventuel fortsættelse af den eksterne investeringsplan på grundlag af evalueringen af den; |
| --- | --- |

107.

| 108. | støtter direkte økonomisk støtte til civilsamfundsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere, navnlig i tredjelande, hvor demokratiet og retsstatsprincippet er i fare; understreger i denne henseende behovet for, at de eksterne finansieringsinstrumenter reagerer hurtigt på den politiske udvikling, og for at styrke princippet om "mere for mere"; |
| --- | --- |

108.

| 109. | er rede til at overveje en forenklet og strømlinet struktur for de eksterne finansieringsinstrumenter, så længe det forbedrer gennemskueligheden, ansvarligheden, effektiviteten, sammenhængen og fleksibiliteten, og overholder målene for de underliggende politikker; opfordrer til opretholdelse af separate særlige instrumenter til førtiltrædelsesbistand, naboskab, udvikling og humanitær bistand på grund af deres særlige politiske og finansielle kendetegn; henviser til, at en sådan struktur bør omfatte opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettet ud over de aftalte lofter og uden fredsfaciliteten for Afrika og en mere gennemskuelig anvendelse af de relevante trustfonde og faciliteter; |
| --- | --- |

109.

| 110. | understreger betydningen af øget fleksibilitet for at gøre det muligt at mobilisere yderligere ressourcer og anvende midlerne hurtigt; kunne som led af en samlet forhøjelse af de eksterne finansieringsinstrumenter overveje en større ikke-formålsbestemt reserve for at øge fleksibiliteten; understreger imidlertid, at denne fleksibilitet ikke må ske på bekostning af de langsigtede politiske målsætninger og de geografiske og tematiske prioriteter, forudsigeligheden i den langsigtede finansiering, den parlamentariske kontrol og høringerne af partnerlandene og civilsamfundet; |
| --- | --- |

110.

Sikkerhed, fred og stabilitet for alle

| 111. | mener, at et nyt udgiftsområde for "sikkerhed, fred og stabilitet for alle"ville vise, hvor højt EU prioriterer dette nye politiske ansvar, bekræfte dets særlige kendetegn og skabe sammenhæng mellem den interne og eksterne dimension; |
| --- | --- |

111.

| 112. | understreger, at niveauet og mekanismerne for finansiering på området indre sikkerhed bør intensiveres fra starten og under hele varigheden af den næste FFR for at undgå systematisk brug af fleksibilitetsbestemmelserne i FFR hvert år; opfordrer til, at der afsættes tilstrækkelige midler til retshåndhævende organer (Europol, Eurojust og Cepol) og til, at Det Europæiske Agentur for Den Operationelle Forvaltning af Store IT-systemer (eu-LISA) udstyres med midler til at gennemføre og forvalte sine nye ansvarsområder; understreger den rolle, som Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder spiller i at forstå og reagere på fænomenet radikalisering, marginalisering, hadtale og hadforbrydelser; |
| --- | --- |

112.

| 113. | mener, at man i den næste FFR skal understøtte etableringen af en europæisk forsvarsunion; glæder sig til Kommissionens lovforslag efter dens bekendtgørelser på dette område, herunder et særligt EU-forskningsprogram på forsvarsområdet og et industrielt udviklingsprogram, som suppleres af medlemsstaternes investeringer i kollaborativt udstyr; gentager i denne sammenhæng sin stærke overbevisning om, at yderligere politiske prioriteter bør kombineres med yderligere finansielle midler; minder om, at et øget forsvarssamarbejde, pooling af forskning og udstyr og afskaffelse af dobbeltarbejde kan øge den europæiske forsvarsindustris strategiske autonomi og konkurrenceevne og føre til betydelige effektivitetsgevinster, der ofte anslås til ca. 26 mia. EUR om året; |
| --- | --- |

113.

| 114. | anmoder i forbindelse med den øgede fokus på sikkerhed og forsvar i Unionen om en fornyet vurdering af alle eksterne sikkerhedsudgifter; ser navnlig frem til en reform af Athenamekanismen og den afrikanske fredsfacilitet efter opførelsen af EUF på budgettet; glæder sig over de seneste tilsagn fra medlemsstaterne inden for rammerne af det permanente strukturerede samarbejde og opfordrer næstformanden for Kommissionen/den højtstående repræsentant for udenrigs- og sikkerhedspolitik og Kommissionen til at skabe klarhed om den fremtidige finansiering af dem; opfordrer til et opfølgningsprogram til instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred, med fokus på kriseberedskab og kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling, samtidig med at der findes en juridisk forsvarlig løsning med hensyn til militær kapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

114.

| 115. | understreger den afgørende betydning af EU's civilbeskyttelsesordning, der har muliggjort en samordnet EU-bistand i forbindelse med naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer i og uden for Unionen; påpeger den uomtvistelige merværdi af civilbeskyttelsesforanstaltninger for en effektiv bekæmpelse af naturkatastrofer, som bliver stadig hyppigere og mere komplicerede, samtidig med, at de fremmer følelsen af europæisk solidaritet blandt EU's borgere, når der er behov for det; glæder sig over Kommissionens forslag for nylig om at styrke EU's civilbeskyttelse ved at styrke beredskabs- og forebyggelsesforanstaltninger, herunder oprettelse af en særskilt reserve af operationel kapacitet på EU-plan; opfordrer til, at den øgede indsats på dette område kombineres med tilstrækkelige bevillinger i den næste FFR; |
| --- | --- |

115.

En effektiv forvaltning til gavn for europæerne

| 116. | mener, at en stærk og effektiv offentlig forvaltning af høj kvalitet er af afgørende betydning for gennemførelsen af EU's politikker og for at genopbygge tilliden og styrke dialogen med civilsamfundsorganisationer og borgerne på alle niveauer; understreger den rolle, som institutioner, der består af demokratisk valgte medlemmer, spiller i den henseende; minder om, at EU's institutioner, organer og agenturer ifølge Revisionsretten har gennemført nedskæringen på 5 % af personalet i deres stillingsfortegnelse; mener, at de ikke bør være genstand for yderligere generelle nedskæringer af denne art; udtrykker sin kraftige modstand mod en gentagelse af den såkaldte omrokeringspulje for agenturer; |
| --- | --- |

116.

| 117. | glæder sig over de initiativer, institutionerne, organerne og agenturerne har taget til yderligere at øge effektiviteten gennem øget administrativt samarbejde og sammenlægning af visse funktioner og dermed skabe besparelser for Unionens budget; understreger, at der for visse agenturer kunne opnås yderligere effektivitetsgevinster, især gennem øget samarbejde mellem agenturer med tilsvarende opgaver, som f.eks. inden for tilsyn med de finansielle markeder, og agenturer med flere hjemsteder; opfordrer generelt til en grundig vurdering af mulighederne for at samle agenturer i henhold til den strategiske karakter af deres opgaver og deres resultater med henblik på at skabe synergi mellem organerne, f.eks. mellem Den Europæiske Banktilsynsmyndighed og Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed i Paris; |
| --- | --- |

117.

| 118. | mener, at EU-institutionerne og -organerne bør respektere både en geografisk og en kønsmæssig og ligevægt; |
| --- | --- |

118.

| 119. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en mekanisme, hvorved medlemsstater, der ikke respekterer de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), kan gøres til genstand for økonomiske sanktioner; advarer imidlertid om, at de endelige modtagere af midler fra Unionens budget på ingen måde bør berøres af overtrædelser af reglerne, som de ikke er ansvarlige for; er derfor overbevist om, at EU's budget ikke er det rette instrument til at løse problemerne med den manglende overholdelse af artikel 2 i TEU, og at eventuelle finansielle konsekvenser bør bæres af medlemsstaten, uafhængigt af gennemførelsen af budgettet; |
| --- | --- |

119.

| 120. | understreger, at afskaffelsen af forskelsbehandling og ulighed mellem kønnene og kønsbaseret vold er afgørende for at opfylde EU's tilsagn om at skabe et inklusivt Europa; støtter derfor tilsagnene om integration af kønsaspektet og ligestilling mellem kønnene i alle EU's politikker under den næste FFR og en styrket budgetmæssige dimension til bekæmpelse af alle former for forskelsbehandling, med særlig vægt på kønsaspektet inden for migrations- og asylpolitikker og EU's eksterne politik; |
| --- | --- |

120.

| 121. | understreger behovet for at sikre, at kvinder har adgang til seksuelle og reproduktive tjenester, og at der tages særligt hensyn til de særlige behov hos sårbare personer, herunder mindreårige og andre grupper, som f.eks. LGBTI-samfundet; |
| --- | --- |

121.

| 122. | går ind for, at målrettet støtte til dårligt stillede målgrupper, der udtrykkeligt udelukker enhver form for segregation, navnlig til personer med handicap og romaer, og for, at betegnelsen "romaer"forbliver i listen over støttemodtagere fra ESF og EFRU; |
| --- | --- |

122.

| 123. | bemærker, at de yderste randområder og de oversøiske lande og territorier (OLT) på grund af deres isolation fra det europæiske fastland har særlige naturskabte, økonomiske og samfundsmæssige problemer; mener, at der bør gennemføres skræddersyede foranstaltninger og behørigt begrundede undtagelser for dem; opfordrer til en videreførelse af EU's økonomiske støtte til de yderste randområder og de oversøiske lande og territorier i den næste FFR, navnlig gennem samhørighedspolitikken for regionerne i de yderste randområder og gennem det særlige instrument for de oversøiske lande og territorier, til at de kan få adgang til forskningsprogrammer og til bekæmpelse af specifikke problemer som følge af klimaforandringerne, som de står over for; |
| --- | --- |

123.

| 124. | opfordrer Kommissionen til af hensyn til en forsvarlig økonomisk forvaltning og gennemskuelighed omkring EU's budget at overveje at etablere passende vilkår for at forhindre korruption og svig i forbindelse med EU-midler; er særlig bekymret over toldsvig, som har medført et betydeligt tab af indtægter for EU's budget; opfordrer de medlemsstater, der var imod indførelsen af retlige rammer for toldovertrædelser og -sanktioner i EU, til at genoverveje deres holdning for at give mulighed for at finde en hurtig løsning på dette problem; |
| --- | --- |

124.

IV.   
  Procedure og beslutningsproces

| 125. | minder om, at vedtagelsen af FFR-forordningen kræver Europa-Parlamentets godkendelse; understreger endvidere, at Parlamentet og Rådet er to ligeberettigede grene af budgetmyndigheden i forbindelse med vedtagelsen af det årlige EU-budget, mens den sektorspecifikke lovgivning om oprettelse af størstedelen af EU's programmer, herunder deres finansieringsrammer, vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure; forventer derfor en beslutningsprocedure om den næste FFR, der beskytter Parlamentets rolle og beføjelser som fastsat i traktaterne; understreger, at FFR-forordningen er ikke det rette sted for ændringer af EU's finansforordning; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et særskilt forslag om ændring af EU's finansforordning, når som helst der er behov for at ændre den; |
| --- | --- |

125.

| 126. | er rede til omgående at indlede en strukturel dialog med Kommissionen og Rådet om FFR efter 2020 med henblik på at lette de efterfølgende forhandlinger og indgå en aftale inden udgangen af denne valgperiode; er rede til at drøfte standpunkterne i denne beslutning med Rådet for at muliggøre en bedre forståelse af Parlamentets forventninger til den kommende FFR; |
| --- | --- |

126.

| 127. | understreger, at fremlæggelsen af Kommissionens forslag er bebudet i maj 2018, hvorfor der skulle kunne træffes en formel afgørelse om den næste FFR inden for et år; mener, at der på trods af den indledende forsinkelse med fremlæggelsen af Kommissionens forslag skulle kunne opnås en rettidig aftale om rammen for perioden efter 2020, så der kan sendes et vigtigt politisk signal om, at Unionen fortsat er i stand til at nå frem til enighed om EU's fremtid og om de tilsvarende bevillinger; fastholder, at denne tidsplan blandt andet vil muliggøre en hurtig vedtagelse af alle sektorforordninger, således at alle nye programmer kan påbegyndes uden forsinkelse den 1. januar 2021; minder om, at de nye programmer i de tidligere finansielle rammer hovedsageligt blev iværksat nogle år efter begyndelsen af perioden; |
| --- | --- |

127.

| 128. | mener, at det nyvalgte parlament med et flertal af sine medlemmer senest 6 måneder efter valget til Europa-Parlamentet kan anmode Kommissionen om at foreslå en revision af den sektorspecifikke lovgivning om etablering af de efterfølgende EU's programmer under den næste FFR, som blev vedtaget i den foregående valgperiode; |
| --- | --- |

128.

| 129. | understreger derfor, at der er behov for indgående drøftelser mellem de tre institutioner, der skal indledes straks; understreger, at alle elementer i FFR-forordningen, herunder lofterne i FFR, vil blive en del af forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme og bør forblive på dagsordenen, indtil der er opnået endelig enighed; minder i denne forbindelse om Parlamentets kritiske holdning til den procedure, der førte til vedtagelsen af den nuværende FFR-forordning, og den dominerende rolle, som Det Europæiske Råd påtog sig i denne proces ved uigenkaldeligt at vedtage en række elementer, herunder FFR-lofterne og en række politiske bestemmelser i forskellige sektorer; |
| --- | --- |

129.

| 130. | er af den opfattelse, at procedurerne i forbindelse med de kommende FFR-forhandlinger og navnlig Parlamentets medvirken i de forskellige faser af denne proces straks bør vedtages under det bulgarske formandskab og inden fremlæggelsen af FFR-forslagene; forventer i denne forbindelse, at Kommissionen giver Parlamentet de samme oplysninger, som stilles til rådighed for Rådet i god tid; mener, at disse ordninger i sidste ende bør fastsættes i IIA'en, ligesom det er tilfældet med den årlige budgetprocedure; |
| --- | --- |

130.

| 131. | mener, at kravet om enstemmighed for vedtagelsen af FFR-forordningen udgør en reel proceduremæssig hindring; opfordrer Det Europæiske Råd til i denne henseende at aktivere passerellebestemmelsen i artikel 312, stk. 2, i TEUF med henblik på at gøre det muligt at vedtage FFR-forordningen med kvalificeret flertal; minder desuden om, at den overordnede passerellebestemmelse i artikel 48, stk. 7, i TEU, også kan tages i brug med henblik på at anvende den almindelige lovgivningsprocedure; understreger, at et skift i retning af at anvende kvalificeret flertal i forbindelse med vedtagelsen af FFR-forordningen ville være i overensstemmelse med beslutningsprocessen for vedtagelse af stort set alle EU's flerårige programmer og for den årlige procedure for vedtagelse af EU's budget; |
| --- | --- |

131.

o

o o

| 132. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, de øvrige relevante institutioner og organer samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

132.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUT L 163 af 24.6.2017, s. 1.

(3)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0309.

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0401.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0010.

(7)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0363.

(8)  EUT L 282 af 19.10.2016, s. 1.

(9)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0076.

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/71 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/71

---

P8_TA(2018)0076

Reform af ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter

Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2018 om reform af ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (2017/2053(INI))

(2019/C 162/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 311 og artikel 332, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 311 og artikel 332, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 106a og 171 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106a og 171 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 608/2014 af 26. maj 2014 om fastsættelse af gennemførelsesforanstaltninger til ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 608/2014 af 26. maj 2014 om fastsættelse af gennemførelsesforanstaltninger til ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 af 26. maj 2014 om metoderne og proceduren for overdragelse af de traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI og om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 af 26. maj 2014 om metoderne og proceduren for overdragelse af de traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI og om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 21. september 2017 med titlen "Et retfærdigt og effektivt skattesystem i Den Europæiske Union for det digitale indre marked"(COM(2017)0547), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 21. september 2017 med titlen "Et retfærdigt og effektivt skattesystem i Den Europæiske Union for det digitale indre marked"(COM(2017)0547),

| — | der henviser til sin beslutning af 29. marts 2007 om Den Europæiske Unions egne indtægter i fremtiden (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. marts 2007 om Den Europæiske Unions egne indtægter i fremtiden (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juni 2011 med titlen "Investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa" (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juni 2011 med titlen "Investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa" (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. april 2014 med titlen "Forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020: erfaringer og vejen frem" (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. april 2014 med titlen "Forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020: erfaringer og vejen frem" (6),

| — | der henviser til sin holdning af 16. april 2014 (7) om udkast til Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 16. april 2014 (7) om udkast til Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter,

| — | der henviser til sin holdning af 17. december 2014 (8) om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 17. december 2014 (8) om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter,

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2016 (9) om forberedelse af revisionen af den flerårige finansielle ramme 2014-2020 efter valget, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2016 (9) om forberedelse af revisionen af den flerårige finansielle ramme 2014-2020 efter valget,

| — | der henviser til rapporten "EU's fremtidige finansiering: endelig rapport og henstillinger fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter"fra december 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten "EU's fremtidige finansiering: endelig rapport og henstillinger fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter"fra december 2016,

| — | der henviser til artikel 1 i Formandskonferencens afgørelse af 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 1 i Formandskonferencens afgørelse af 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelser fra Udvalget om International Handel, Budgetkontroludvalget, Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne, Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A8-0041/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelser fra Udvalget om International Handel, Budgetkontroludvalget, Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne, Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A8-0041/2018),

| A. | der henviser til, at Det Europæiske Økonomiske Fællesskab ifølge Rom-traktaten af 25. marts 1957 kun i en overgangsperiode skulle finansieres af nationale bidrag og derefter af en ordning for egne indtægter; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Det Europæiske Økonomiske Fællesskab ifølge Rom-traktaten af 25. marts 1957 kun i en overgangsperiode skulle finansieres af nationale bidrag og derefter af en ordning for egne indtægter;

| B. | der henviser til, at Det Europæiske Råd i april 1970 i Luxembourg traf beslutning om en ordning for egne indtægter, der afskaffede de nationale bidrag og indførte to egentlige egne indtægtskilder — nemlig landbrugsafgifter og toldafgifter — som blev suppleret med en tredje indtægtskilde baseret på merværdiafgiften (moms); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Det Europæiske Råd i april 1970 i Luxembourg traf beslutning om en ordning for egne indtægter, der afskaffede de nationale bidrag og indførte to egentlige egne indtægtskilder — nemlig landbrugsafgifter og toldafgifter — som blev suppleret med en tredje indtægtskilde baseret på merværdiafgiften (moms);

| C. | der henviser til, at Det Europæiske Råd i juni 1988 indførte en egen indtægt baseret på medlemsstaternes BNI med den begrundelse, at de indtægter, der genereredes fra de eksisterende egne indtægter, ikke var tilstrækkelige til at dække EU-budgettets samlede udgifter; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Det Europæiske Råd i juni 1988 indførte en egen indtægt baseret på medlemsstaternes BNI med den begrundelse, at de indtægter, der genereredes fra de eksisterende egne indtægter, ikke var tilstrækkelige til at dække EU-budgettets samlede udgifter;

| D. | der henviser til, at andelen af de BNI-baserede indtægter er steget væsentligt fra ca. 11 % i 1988 til 69 % i 2014, og at denne "residuale"og "afbalancerende"indtægt de facto er blevet den største kilde til indtægter på EU's budget i dag; der henviser til, at momsindtægten i øjeblikket tegner sig for ca. 12 % af EU-budgettet, de traditionelle egne indtægter (told, landbrugsafgifter samt sukker- og isoglukoseafgifter) tegner sig for ca. 13 %, mens den resterende procentsats dækkes af andre indtægter, herunder skatter, som EU-personalet betaler, eller bøder, som betales af virksomheder, der overtræder konkurrenceloven; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at andelen af de BNI-baserede indtægter er steget væsentligt fra ca. 11 % i 1988 til 69 % i 2014, og at denne "residuale"og "afbalancerende"indtægt de facto er blevet den største kilde til indtægter på EU's budget i dag; der henviser til, at momsindtægten i øjeblikket tegner sig for ca. 12 % af EU-budgettet, de traditionelle egne indtægter (told, landbrugsafgifter samt sukker- og isoglukoseafgifter) tegner sig for ca. 13 %, mens den resterende procentsats dækkes af andre indtægter, herunder skatter, som EU-personalet betaler, eller bøder, som betales af virksomheder, der overtræder konkurrenceloven;

| E. | der henviser til, at der siden indførelsen af den britiske rabat på Det Europæiske Råds møde i Fontainebleau i 1984, som indebærer, at 66 % af Det Forenede Kongeriges nettobidrag bliver refunderet, gradvist er blevet indført forskellige andre rabatter og korrektionsmekanismer med henblik på at tage hånd om manglerne ved visse medlemsstaters såkaldte operationelle budgetsaldi ("operating budgetary balances"); der henviser til, at sådanne korrektioner i øjeblikket primært vedrører enten en reduktion i finansieringen af korrektionen for Det Forenede Kongerige eller en bruttoreduktion af det BNI- eller momsbaserede bidrag; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der siden indførelsen af den britiske rabat på Det Europæiske Råds møde i Fontainebleau i 1984, som indebærer, at 66 % af Det Forenede Kongeriges nettobidrag bliver refunderet, gradvist er blevet indført forskellige andre rabatter og korrektionsmekanismer med henblik på at tage hånd om manglerne ved visse medlemsstaters såkaldte operationelle budgetsaldi ("operating budgetary balances"); der henviser til, at sådanne korrektioner i øjeblikket primært vedrører enten en reduktion i finansieringen af korrektionen for Det Forenede Kongerige eller en bruttoreduktion af det BNI- eller momsbaserede bidrag;

| F. | der henviser til, at Parlamentet i en række beslutninger over de seneste ti år har fremhævet problemerne og kompleksiteten i EU's ordning for egne indtægter og gentagne gange har opfordret til en gennemgribende reform for at gøre ordningen enklere, mere gennemsigtig og mere demokratisk, bl.a. ved at indføre nye og egentlige egne indtægter, der gradvist og i videst muligt omfang bør erstatte de BNI-baserede bidrag; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Parlamentet i en række beslutninger over de seneste ti år har fremhævet problemerne og kompleksiteten i EU's ordning for egne indtægter og gentagne gange har opfordret til en gennemgribende reform for at gøre ordningen enklere, mere gennemsigtig og mere demokratisk, bl.a. ved at indføre nye og egentlige egne indtægter, der gradvist og i videst muligt omfang bør erstatte de BNI-baserede bidrag;

| G. | der henviser til, at Kommissionen i 2011 fremsatte et forslag til en ambitiøs lovpakke om egne indtægter (COM(2011)0510), der blev fremlagt sammen med forslagene til den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020 med henblik på at forenkle medlemsstaternes bidrag, indføre nye egne indtægter - en reformeret momsordning og en afgift på finansielle transaktioner - og en reform af korrektionsmekanismerne; der henviser til, at Rådet ignorerede disse forslag; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionen i 2011 fremsatte et forslag til en ambitiøs lovpakke om egne indtægter (COM(2011)0510), der blev fremlagt sammen med forslagene til den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020 med henblik på at forenkle medlemsstaternes bidrag, indføre nye egne indtægter - en reformeret momsordning og en afgift på finansielle transaktioner - og en reform af korrektionsmekanismerne; der henviser til, at Rådet ignorerede disse forslag;

| H. | der henviser til, at der som følge af forhandlingerne om FFR for 2014-2020 blev etableret en Gruppe på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter, som blandt andet var sammensat af repræsentanter for alle EU's tre vigtigste institutioner under forsæde af Mario Monti; der henviser til, at Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter i december 2016 fremlagde sin endelige rapport og henstillinger, som udgør grundlaget for udarbejdelsen af Parlamentets holdning, således som den er gengivet i den foreliggende betænkning; understreger, at denne rapport blev vedtaget enstemmigt af alle gruppens medlemmer, herunder de medlemmer, som er udpeget af Rådet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der som følge af forhandlingerne om FFR for 2014-2020 blev etableret en Gruppe på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter, som blandt andet var sammensat af repræsentanter for alle EU's tre vigtigste institutioner under forsæde af Mario Monti; der henviser til, at Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter i december 2016 fremlagde sin endelige rapport og henstillinger, som udgør grundlaget for udarbejdelsen af Parlamentets holdning, således som den er gengivet i den foreliggende betænkning; understreger, at denne rapport blev vedtaget enstemmigt af alle gruppens medlemmer, herunder de medlemmer, som er udpeget af Rådet;

| 1. | noterer sig, at Kommissionen fremlægger sit forslag til FFR for perioden efter 2020 senest i maj 2018; kræver, at Kommissionens forslag om den kommende FFR omfatter ambitiøse forslag til revision af afgørelsen om egne indtægter og alle hermed forbundne retsakter samt til indførelse af nye egne indtægter; understreger, at både indtægts- og udgiftssiden i den næste FFR vil blive behandlet som en samlet pakke i de kommende forhandlinger mellem Rådet og Parlamentet; anfører, at der ikke vil blive indgået en aftale om FFR, uden at der gøres tilsvarende fremskridt inden for egne indtægter; |
| --- | --- |

1.

| 2. | forelægger denne betænkning for at udtrykke sin holdning til de vigtigste elementer i reformen af EU's ordning for egne indtægter, herunder sammensætningen af en kurv af nye egne indtægter, samt til de elementer i den nuværende ordning, der bør opretholdes; opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til Parlamentets holdning ved udarbejdelsen af lovgivningsforslagene om EU's egne indtægter, som bør være ambitiøse, hvad angår anvendelsesområdet, og forelægges sammen med forslagene til FFR efter 2020; er overbevist om, at det er absolut nødvendigt at gøre betydelige fremskridt på EU-budgettets indtægtsside for at fremme en aftale om den næste FFR; |
| --- | --- |

2.

I.   
  RETSGRUNDLAG OG BESLUTNINGSPROCES

| 3. | minder om, at artikel 311 i TEUF fastsætter, at "Unionen tilvejebringer de nødvendige midler med henblik på at nå sine mål og gennemføre sin politik. Budgettet finansieres med forbehold af andre indtægter fuldt ud af egne indtægter"; understreger derfor, at det retlige krav om at forsyne EU-budgettet med egentlige egne indtægter følger direkte af traktaten; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at det i artikel 310 i TEUF fastsættes, at "indtægter og udgifter på Unionens budget skal balancere"; bemærker derfor, at indtægterne skal dække samtlige udgifter, som vedtages hvert år af budgetmyndigheden; understreger, at EU-budgettet ikke kan have et årligt underskud eller finansieres ved at optage lån på de finansielle markeder; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at den vigtigste retsakt, der fastlægger bestemmelser vedrørende ordningen for egne indtægter, den såkaldte afgørelse om egne indtægter, vedtages af Rådet med enstemmighed efter høring af Parlamentet, og at denne afgørelse skal ratificeres af alle medlemsstater; understreger, at dette er en af de tungeste lovgivningsmæssige procedurer, der er fastlagt i traktaten; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, at Rådet i denne retsakt bl.a. fastsætter loftet for egne indtægter og kan indføre nye kategorier af egne indtægter eller ophæve en eksisterende kategori; understreger, at selv om afgørelsen om egne indtægter ikke har nogen udløbsdato, er den direkte forbundet med den relevante FFR, som fastsætter de maksimale udgifter for den samme periode, som den dækker; |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder om, at Lissabontraktaten indførte nye bestemmelser om gennemførelsen af lovgivningen om egne indtægter, som giver mulighed for, at Rådet vedtager en forordning med kvalificeret flertal efter at have opnået Europa-Parlamentets godkendelse; beklager dog, at en række gennemførelsesbestemmelser, navnlig bestemmelserne vedrørende beregningen af BNI-indtægterne, stadig findes i afgørelsen om egne indtægter; opfordrer derfor til en mere smidig procedure for vedtagelse af afgørelsen om egne indtægter; opfordrer Rådet og Kommissionen til i forbindelse med en fremtidig revision af traktaten at støtte Parlamentets krav om ændring af artikel 311 i TEUF for at styrke Parlamentets rolle i proceduren for vedtagelse af egne indtægter; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om, at medlemsstaterne er ansvarlige for deres finanspolitikker, og understreger, at beføjelsen til at opkræve skatter er et centralt element i medlemsstaternes suverænitet; understreger, at reformen af EU's egne indtægter ikke indebærer overførsel af national suverænitet på dette område, men snarere tilpasser den nuværende ordning til ånden og ordlyden i EU-traktaterne; |
| --- | --- |

8.

II.   
  ÅRSAGER TIL AT GENNEMFØRE EN REFORM AF DEN NUVÆRENDE ORDNING FOR EGNE INDTÆGTER

i.   
  Behovet for at afhjælpe manglerne ved den eksisterende ordning

| 9. | understreger, at den nuværende ordning for egne indtægter er yderst kompleks, urimelig, uigennemsigtig og helt uforståelig for borgerne i EU; påpeger navnlig den manglende gennemsigtighed omkring beregningerne af de nationale rabatter og korrektionsmekanismer, der gælder for ordningen for egne indtægter eller de statistiske momsbaserede egne indtægter; understreger endvidere, at denne ordning ikke er underlagt nogen effektiv parlamentarisk kontrol på EU-niveau og i det væsentlige mangler demokratisk legitimitet og ansvarlighed; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at den måde, ordningen for egne indtægter har udviklet sig på, hvor de egentlige egne indtægter gradvist erstattes af de såkaldte "nationale bidrag", gør, at der lægges uforholdsmæssig stor vægt på nettobalancer mellem medlemsstaterne, og at der således i stor udstrækning ses bort fra EU-budgettet bidrag til at nå de fælles europæiske mål til gavn for alle EU's borgere; beklager derfor, at den samlede andel af de nationale bidrag til EU-budgettet, som beregnes enten på grundlag af BNI eller som en procentdel af de statistiske momsbaserede egne indtægter, tegner sig for ca. 83 % af EU's samlede indtægter; |
| --- | --- |

10.

| 11. | er overbevist om, at BNI-indtægtens dominans har styrket den budgetmæssige logik om "rimelige modydelser"("fair return"), der har monopoliseret drøftelserne i Rådet, både med hensyn til EU-budgettets indtægts- og udgiftsside; gør i denne forbindelse på den ene side opmærksom på indførelsen af den britiske rabat og en række tilknyttede rabatter og andre korrektionsmekanismer på indtægtssiden og på den ene side på den manglende evne til at nå til enighed om et tilstrækkeligt niveau af bevillinger på EU's budget i den årlige budgetprocedure; er af den opfattelse, at EU skal gå bort fra begrebet operationel nettosaldo, eftersom alle medlemsstater i praksis er modtagere af midler fra EU's budget; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mener navnlig, at afgørelsen om størrelsen af det årlige EU-budget påvirkes af politiske og finansielle overvejelser på nationalt niveau, som hæmmer budgetforhandlingerne, hvilket ofte resulterer i et nulsumsspil mellem nettobidragsydere og nettomodtagere i Rådet, hvor der ses bort fra EU's forpligtelser, herunder dem, Rådet har indgået; mener, at der som følge heraf ofte foreslås omkostningsbesparelser på områder, hvor EU-politikkerne giver den største europæiske merværdi, og at EU-projektet derfor som sådan svækkes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bemærker, at de nationale bidrag til EU's budget er klart identificeret på udgiftssiden af de nationale budgetter og ofte opfattes som en økonomisk byrde, som overskygger de fordele, der opnås inden for EU's udgiftsområder, som ofte er mindre synlige; understreger i denne forbindelse, at det er nødvendigt at afhjælpe den manglende offentlig bevidsthed om EU-budgettets fordele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | er derfor overbevist om, at den nuværende ordning for egne indtægter i bund og grund er i strid med traktatens bogstav og ånd; gentager sit mangeårige synspunkt om, at en gennemgribende reform af EU's indtægter er af afgørende betydning med henblik på at tilpasse finansieringen af EU's budget med traktatens krav og EU's behov som helhed; |
| --- | --- |

14.

ii.   
  Behovet for at sætte EU i stand til at finansiere sine politikker og imødegå nye udfordringer

| 15. | understreger, at FFR for perioden efter 2020 skal sikre en ordentlig finansiering af EU's politikker og programmer med en tydelig europæisk merværdi, men også stille ekstra midler til rådighed til at imødegå udfordringer, der allerede er identificeret på områder som vækst og beskæftigelse, klimaændringer, miljøbeskyttelse, konkurrenceevne, samhørighed, innovation, migration, kontrol ved EU's ydre grænser, sikkerhed og forsvar; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger endvidere behovet for at undgå manglerne i den nuværende FFR og fra begyndelsen at tilvejebringe et niveau af indtægter, som vil sætte Unionen i stand til at fortsætte sin politiske dagsorden med tilstrækkelig finansiering og reagere effektivt på uforudsete hændelser eller kriser, der kan forekomme i løbet af perioden for den kommende finansielle ramme; understreger, at det er nødvendigt at løse det tilbagevendende problem med utilstrækkelige betalingsbevillinger i den årlige budgetprocedure; minder om den omfattende mobilisering af FFR's fleksibilitetsbestemmelser, som var nødvendig alene for at kunne håndtere migrations- og flygtningekrisen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | forventer, med forbehold af den finansielle afregning, at konsekvenserne af Det Forenede Kongeriges udtræden af EU vil være en væsentlig udfordring også for den næste FFR og alle relaterede budgetmæssige afgørelser; er overbevist om, at "brexit-hullet"bør lukkes, inden der træffes en afgørelse om FFR efter 2020, samtidig med at det sikres, at EU's indtægter ikke reduceres, og at EU-programmer ikke påvirkes negativt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | glæder sig over forslaget fra Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, om, at der oprettes en særlig budgetpost for euroområdet inden for EU-budgettet, som indgik i hans tale om "Unionens tilstand"til Europa-Parlamentet og blev videreudviklet i Kommissionens meddelelse af 6. december 2017 om nye budgetinstrumenter, som skal bidrage til at sikre et stabilt euroområde inden for EU's rammer (COM(2017)0822); opfordrer i denne forbindelse til en budgetmæssig kapacitet inden for EU-budgettet ud over de nuværende lofter; |
| --- | --- |

18.

III.   
  MOD EN ACCEPTABEL OG AFBALANCERET ORDNING FOR EGNE INDTÆGTER

i.   
  Principper og forudsætninger for etablering af en ny ordning for egne indtægter

| 19. | støtter etableringen af en gennemsigtig, enklere og mere retfærdig ny ordning for egne indtægter, der bygger på de elementer i den nuværende ordning, som har vist sig at være effektive, med henblik på sikre stabile finanser på EU-niveau; mener, at reformen af ordningen for egne indtægter bør baseres på en række vejledende principper; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger behovet for at knytte indtægterne til politiske målsætninger, navnlig til det indre marked, energiunionen og miljø-, klima- og transportpolitikker; er i denne forbindelse overbevist om, at EU-budgettet bør fokusere på politikker med en europæisk merværdi som defineret i dets beslutning af 24. oktober 2017 om oplægget om fremtiden for EU's finanser (10); |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at det fra et operationelt synspunkt ikke er muligt at indføre alle de nye egne indtægter på samme tid, og påpeger behovet for en gradvis gennemførelse; mener derfor, at reformen af ordningen for egne indtægter kunne gennemføres gennem en totrinstilgang; for det første ved at indføre egne indtægter, der er mindre teknisk komplekse, og hvis opkrævning er let at forvalte til en rimelig pris, og for det andet ved gradvist at indføre de enkelte supplerende nye egne indtægter på grundlag af en fast tidsplan, indtil alle er kommet godt i gang; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mener, at indførelsen af nye egne indtægter bør have et dobbelt formål, nemlig for det første at bidrage til en væsentlig nedsættelse (med et mål på 40 %) i andelen af BNI-baserede bidrag og dermed skabe besparelser for medlemsstaternes budgetter; og for det andet at gøre det muligt at finansiere et højere niveau af EU-udgifter under FFR efter 2020 og også dække det hul, der følger af Det Forenede Kongeriges udtræden af EU; minder i denne forbindelse om, at de nye egne indtægter ikke har til formål at øge den samlede skattebyrde for EU's skatteydere, som ikke bør blive berørt af indførelsen af nye egne indtægter; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer til afskaffelse af alle rabatter og korrektioner, samtidig med at der sikres en retfærdig behandling mellem medlemsstaterne; understreger i denne forbindelse, at brexit vil betyde, at Det Forenede Kongeriges rabatordning og de tilhørende "rabatter på rabatten"bliver forældede og ophører med at eksistere, samtidig med at en reform af de statistiske momsbaserede egne indtægter bliver uundgåelig; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mener, at de traditionelle egne indtægter, dvs. told, landbrugsafgifter og sukker- og isoglukoseafgifter, udgør en pålidelig og reel kilde til EU's indtægter, idet de er en direkte følge af, at EU er en toldunion, og af de juridiske kompetencer og den fælles handelspolitik, der er knyttet hertil; er derfor af den opfattelse, at de traditionelle egne indtægter bør bevares som en indtægtskilde for EU's budget; mener, at hvis andelen af opkrævningsomkostninger, der tilbageholdes af medlemsstaterne, reduceres, kan en større andel af disse indtægter sikres til EU's budget; |
| --- | --- |

24.

| 25. | anerkender, at det BNI-baserede bidrag giver en pålidelig, stabil og retfærdig indtægtskilde for EU-budgettet og nyder meget stor opbakning fra et stort flertal af medlemsstater; mener derfor, at det bør bevares, men kun som en afbalancerende og residual indtægt for EU-budgettet, hvilket ville sætte en stopper for den budgetmæssige logik bag "rimelige modydelser"; understreger i denne forbindelse behovet for at sikre, at BNI-bidraget klassificeres på samme måde i alle de nationale budgetter, nemlig som indtægter, der tilskrives EU, og ikke som udgifter for de nationale regeringer; |
| --- | --- |

25.

ii.   
  Kriterier, der anvendes til at identificere nye egne indtægter

| 26. | tilslutter sig rapporten fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter, som foreslår, at følgende kriterier tages i betragtning, når der identificeres mulige nye egne indtægter: lighed/rimelighed; effektivitet, tilstrækkelighed og stabilitet; gennemsigtighed og enkelhed; demokratisk ansvarlighed og budgetdisciplin; fokus på europæisk merværdi; nærhedsprincippet og medlemsstaternes suverænitet på skatteområdet; og begrænsning af politiske transaktionsomkostninger; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer Kommissionen til på dette grundlag at undersøge indførelsen af følgende kurv af nye egne indtægter; |
| --- | --- |

27.

iii.   
  Kurv af mulige nye egne indtægter

a.   Mål: At konsolidere det indre marked, øge gennemsigtigheden og sikre mere lige konkurrencevilkår

–   Merværdiafgift

| 28. | minder om, at moms siden indførelsen for næsten 50 år siden har været anvendt som grundlag for beregningen af en af EU-budgettets egne indtægter, og at denne indtægt på nuværende tidspunkt tegner sig for ca. 12 % af EU's indtægter; |
| --- | --- |

28.

| 29. | bemærker imidlertid, at den nuværende ordning har alvorlige mangler: indtægten beregnes på et statistisk grundlag; den er unødig kompleks og har ingen direkte forbindelse til borgerne; der er blot tale om en overførsel af en del af de indtægter, som medlemsstaterne inkasserer, og den medfører derfor ingen merværdi sammenlignet med de BNI-baserede indtægter; og bidragsgrundlaget er ikke gennemsigtigt, og der er ikke sikret skattemæssig ligebehandling; |
| --- | --- |

29.

| 30. | beklager, at OLAF gentagne gange har konstateret alvorlige tilfælde af toldsvig i medlemsstaterne, som har ført til betydelige tab af indtægter for EU's budget; henleder opmærksomheden på Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 19/2017 med titlen "Importprocedurer: Mangler i lovgrundlaget og en ineffektiv gennemførelse påvirker EU’s finansielle interesser"og frygter, at svindlere kunne fortsætte med at finde det "svageste led"blandt medlemsstaterne som deres indgangssted i toldunionen, og at tabene for Unionens budget kunne fortsætte selv under den næste FFR; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at stoppe disse aktiviteter, som er ødelæggende for Unionens budget; |
| --- | --- |

30.

| 31. | minder om lovgivningsforslaget fra 2011 om en ny momsindtægt, der ville have ført til anvendelse af en fast EU-dækkende sats på grundlag af nettoværdien af levering af varer og tjenesteydelser eller import af varer, der skulle pålægges en fælles standardmomssats; bemærker, at, selv om dette forslag ikke gik igennem, opfordrede Det Europæiske Råd i februar 2013 Rådet til at fortsætte arbejdet med denne sag; mener, at den nuværende situation giver mulighed for et eventuelt gennembrud på dette område; |
| --- | --- |

31.

| 32. | glæder sig over forslaget fra Gruppen på Højt Plan og dens vision om at forenkle de momsbaserede egne indtægter, sænke de dermed forbundne administrative omkostninger og styrke forbindelsen mellem EU's momspolitik og de faktiske momsindtægter; |
| --- | --- |

32.

| 33. | noterer sig Kommissionens handlingsplan for moms ("Mod et fælles europæisk momsområde — De svære valg"), der blev offentliggjort den 7. april 2016 (COM(2016)0148), og det efterfølgende forslag af 4. oktober 2017 til en række grundlæggende principper for og centrale reformer af EU's momsområde; støtter en gennemgribende reform af momssystemet i EU, der bør tage sigte på at udvide skattegrundlaget, begrænse mulighederne for svig og omkostningerne ved overholdelse og skabe nye indtægter; mener, at en del af disse nye indtægter bør afsættes til EU's budget; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mener, at en forenklet momsindtægt bør baseres på fællesnævneren for momssystemerne i hele EU, og bemærker, at den derfor ikke ville fjerne alle nationale særpræg, der er berettigede af en række forskellige årsager; |
| --- | --- |

34.

| 35. | går ind for at indføre en ensartet afgiftssats (1 % til 2 %) på indtægterne fra den reformerede merværdiafgift, som opkræves fuldt ud af medlemsstaternes myndigheder som en af Unionens egne indtægter; mener, at en sådan ordning vil kunne tilvejebringe betydelige og stabile indtægter til EU med begrænsede administrationsomkostninger; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger, at Kommissionen allerede har fremlagt lovgivningsforslag til en omfattende reform af EU's momsregler, og at der forventes yderligere initiativer i 2018; fastholder, at det er nødvendigt at fuldføre momsreformen snarest muligt og senest inden begyndelsen af den næste FFR; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer Kommissionen til i afventning af vedtagelsen af den relevante momslovgivning at forelægge et forslag til en reform af egne indtægter baseret på moms som en del af sin kommende lovpakke om EU's egne indtægter; mener, at et sådant forslag bør tage hensyn til de vigtigste resultater af den momsreform, som drøftes for øjeblikket; |
| --- | --- |

37.

–   Selskabsskat

| 38. | minder om, at Parlamentet i sin beslutning af 6. juli 2016 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (11) indtrængende opfordrede Kommissionen til at fremlægge et forslag til et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG) "som skal ledsages af en passende og retfærdig fordelingsnøgle, som kan sikre en samlet løsning på skadelig skattepraksis i Unionen, skabe klarhed og enkelthed for virksomheder og lette grænseoverskridende, økonomiske aktiviteter i Unionen"; |
| --- | --- |

38.

| 39. | noterer sig Kommissionens forslag til et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, men minder samtidig om sin anmodning om, at dette konsoliderede grundlag udvides til alle virksomheder efter en overgangsperiode; understreger, at de nuværende forslag til et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag også bør omfatte den digitale økonomi; foreslår på grundlag af disse forslag, at et selskabs digitale tilstedeværelse bør behandles på samme måde som dets fysiske etablering, ved at definere og identificere et permanent digitalt driftssted; |
| --- | --- |

39.

| 40. | er enig med Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter i, at det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag kan danne grundlag for en ny egen indtægt, da det opfylder alle de kriterier, Gruppen har fastsat; understreger, at det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag også er et centralt element i udviklingen af det indre marked, som er et europæisk offentligt gode, da det forhindrer både uhensigtsmæssig skattekonkurrence mellem medlemsstaterne og skatteoptimering til skade for de lige konkurrencevilkår; |
| --- | --- |

40.

| 41. | minder om, at skatteunddragelse i alle dets former bevirker, at EU mister et beløb, som af Kommissionen anslås til 1 billion EUR om året; understreger behovet for at inddrive ikkeopkrævede skatteindtægter gennem en koordineret politik til bekæmpelse af svig og skatteunddragelse og en ramme baseret på gennemsigtighed, samarbejde og koordinering; |
| --- | --- |

41.

| 42. | anmoder Kommissionen om på grundlag af konklusionerne af gennemgangen af direktivet om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag at fremsætte et forslag om etablering af en ny egen indtægt for Unionens budget, som beregnes på grundlag af medlemsstaternes indtægter fra det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag; går ind for at indføre en ensartet afgiftssats på indtægterne fra det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag, som skulle opkræves som en egen indtægt; mener, at en sådan ordning kan tilvejebringe betydelige og stabile indtægter til EU med begrænsede administrationsomkostninger; |
| --- | --- |

42.

–   Møntninggevinst

| 43. | er af den opfattelse, at indtægter, der stammer fra Den Europæiske Centralbanks fortjeneste (ECB's indtægter fra seddel- og møntudstedelser), og som dermed har en direkte forbindelse til EU's monetære union, bør danne grundlag for en ny egen indtægt i stedet for at blive udbetalt til de nationale statskasser; mener, at en sådan indtægt bør være direkte knyttet til den specifikke budgetpost for euroområdet i EU-budgettet; |
| --- | --- |

43.

b.   Mål: At begrænse finansiel spekulation og styrke skattemæssig retfærdighed i sektorer, der anvender instrumenter til aggressiv skatteplanlægning eller aggressiv skatteoptimering.

–   En afgift på finansielle transaktioner (AFT) på europæisk plan

| 44. | tilskynder de bestræbelser, der udfoldes som led i et forstærket samarbejde af en gruppe af 11 medlemsstater med henblik på at indføre en afgift på finansielle transaktioner (AFT) på grundlag af Kommissionens forslag fra 2011; opfordrer indtrængende alle de andre medlemsstater til at tilslutte sig ovennævnte gruppe for at undgå forstyrrelser på de finansielle markeder og sikre et velfungerende indre marked; |
| --- | --- |

44.

| 45. | deler Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægters vurdering af, at afgiften på finansielle transaktioner kan danne grundlag for en ny egen indtægt for EU-budgettet, men samtidig bør det også overvejes at udforske andre former for beskatning af finansielle aktiviteter; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer derfor til, at der etableres en ny egen indtægt for Unionens budget, som beregnes på grundlag af en valgt metode til beskatning af finansielle aktiviteter; |
| --- | --- |

46.

–   Beskatning af selskaber i den digitale sektor

| 47. | glæder sig over konklusionerne fra det uformelle rådsmøde for finansministrene af 16. september 2017, som opfordrer til, at der udvikles nye digitale beskatningsregler som reaktion på de fire finansministres skrivelse til Kommissionen, hvori den anmodes om at undersøge effektive løsninger på grundlag af begrebet om etablering af en såkaldt "udligningsskat"på overskud, der genereres i EU af digitale virksomheder; understreger, at Kommissionen i sin meddelelse af 21. september 2017 om "Et fair og effektivt skattesystem i EU for det digitale indre marked"bekræfter, at det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag udgør en ramme, der fremmer en revision af reglerne til fordel for moderne og stabile ordninger for beskatning af digitale virksomheder, og som gør det muligt at tackle de skattemæssige udfordringer, der opstår i den digitale økonomi; opfordrer til en koordineret tilgang på EU-niveau, selv for kortsigtede løsninger, med henblik på at forebygge forvridninger på det indre marked som følge af ensidige foranstaltninger og undgå, at der skabes skattely for digitale virksomheder; |
| --- | --- |

47.

| 48. | er enig i, at den digitale økonomi bør have en moderne og stabil finanspolitisk ramme for at stimulere innovation, imødegå opsplitning af markederne og illoyal konkurrence og give alle aktører mulighed for at drage fordel af de nye rimelige og afbalancerede forhold samtidig med, at det sikres, at digitale platforme og virksomheder betaler deres del af skatten der, hvor de skaber deres overskud; påpeger endvidere, at det er vigtigt at sikre klarhed på skatteområdet for erhvervsinvesteringer for at lukke de nuværende huller og forebygge, at der opstår nye skattesmuthuller inden for det indre marked; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mener, at det er afgørende, at der træffes skattemæssige foranstaltninger for det digitale marked for at begrænse skatteunddragelse og skattemæssige fordele, aggressiv skatteplanlægning eller skatteoptimering og misbrug af europæiske mekanismer til at undgå beskatning; mener, at disse praksisser forvrider konkurrencen på det indre marked og fratager medlemsstaterne skyldige skatteindtægter; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer i princippet til, at der etableres en ny egen indtægt for Unionens budget, som opkræves på transaktioner i den digitale økonomi; mener dog, at det i betragtning af de vigtige igangværende forhandlinger både på EU- og OECD-plan er for tidligt at træffe afgørelse om de nærmere bestemmelser for etableringen af en sådan indtægt; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mener ikke desto mindre, at eventuelle ordninger, som EU's myndigheder etablerer, såsom registrerings- eller overvågningsordninger eller reguleringsmekanismer, omgående bør gøre det muligt at opkræve told eller afgifter til fordel for Unionens budget på grundlag af deres europæiske merværdi; mener, at disse er offentlige EU-goder, der, som Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter anfører, danner grundlag for indførelse af en afgift, som udgør "andre indtægter", der følger af Unionens politikker; |
| --- | --- |

51.

c.   Mål: At fremme energiomstillingen og bekæmpelsen af den globale opvarmning

–   Miljøskatter og -afgifter

| 52. | bekræfter, at kampen mod klimaændringer samt overgangen til en bæredygtig, cirkulær lavemissionsøkonomi og de i fællesskab aftalte mål for energiunionen, er et af de vigtigste mål i EU's politikker; |
| --- | --- |

52.

| 53. | gentager sin overbevisning om, at kun fælles energi- eller miljøskatter på EU-plan kan sikre fair konkurrence blandt virksomheder og et velfungerende indre marked og dermed fungere som en drivkraft for at nå frem til en mere progressiv og bæredygtig udviklingsmodel; |
| --- | --- |

53.

| 54. | understreger betydningen af grønne afgifter som en særligt egnet mekanisme til at bidrage til europæiske egne indtægter; opfordrer Kommissionen til i højere grad at indarbejde de forslag til yderligere økologiske egne indtægter som skitseret i rapporten fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter og af kommissæren med ansvar for EU-budgettet, som er i overensstemmelse med visse af Unionens politikker på områder som energi (energiafgift), miljø og klima (CO2-grænsetilpasningsmekanismen, plastafgift og emissionshandelsordningen (ETS)) og transport (brændstof til vejtransport og afgifter på flybilletter) med henblik på at fremme yderligere fremtidige egne EU-indtægter; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer til, at en betydelig del af auktionsindtægterne fra ETS fra og med fase 4 (2021) betragtes som en ny egen indtægt for EU; minder om, at denne mulighed blev drøftet i Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter og udtrykkeligt blev foreslået af Kommissionen i dens meddelelse af 14. februar 2018 med titlen "En ny, moderniseret flerårig finansiel ramme for en Europæisk Union, der effektivt lever op til de valgte prioriteter for perioden efter 2020"(COM(2018)0098); opfordrer parallelt hermed til, at der indføres en CO2-grænsetilpasningsmekanisme som en ny egen indtægt for EU's budget, som også bør have den virkning, at den sikrer lige konkurrencevilkår i den internationale handel og begrænser udflytningen af produktionen, samtidig med at omkostningerne ved klimaændringer internaliseres i priserne på importerede varer; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer Kommissionen til at overveje at indføre en afgift på EU-plan på plast og engangsprodukter med henblik på at anspore til anvendelse af mere bæredygtige alternativer; |
| --- | --- |

56.

| 57. | mener, at egne indtægter, der er baseret på en elektricitetsafgift, ville overlappe med anvendelsesområdet for emissionshandelssystemet og ville føre til betænkeligheder med hensyn til stabiliteten af investeringsbetingelserne og den finansielle byrde for husholdningerne; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mener, at i tilfælde af en uforholdsmæssig stor byrde for en given medlemsstat forårsaget af den ene eller anden egen indtægt kunne en sådan byrde afhjælpes ved hjælp af supplerende støtte gennem EU-programmer, som er begrænset med hensyn til varighed og beløb, i overensstemmelse med Unionens målsætninger og mål; understreger, at en sådan støtte ikke kan ydes gennem indførelsen af eventuelle nye rabatter eller korrektioner på EU-budgettets indtægtsside; |
| --- | --- |

58.

| 59. | understreger, at indførelsen af miljørelaterede skatter eller afgifter ikke bør berøre en medlemsstats ret til at fastsætte betingelserne for udnyttelsen af dens energiressourcer, dens valg mellem forskellige energikilder og den generelle sammensætning af dens energiforsyning; |
| --- | --- |

59.

iv.   
  Andre indtægtskilder

| 60. | minder om, at selv om egne indtægter bør være den primære komponent i EU's budgetindtægter, suppleres de ikke desto mindre af, hvad der i artikel 311 TEUF kaldes "andre indtægter", og som omfatter: skat, som EU's ansatte betaler af deres løn; indtægter fra den administrative drift af institutionerne, f.eks. indtægter fra salg af varer, leje og udlejning, levering af tjenesteydelser samt bankrenter; bidrag fra lande uden for EU til visse EU-programmer; renter ved forsinket betaling; bøder, som betales af virksomheder, i de fleste tilfælde, hvis de har overtrådt EU's konkurrencelovgivning; og indtægter fra EU's låntagnings- og långivningstransaktioner; |
| --- | --- |

60.

| 61. | bemærker, at saldoen for hvert regnskabsår opføres på budgettet for det følgende regnskabsår som indtægt, hvis der er tale om et overskud, og at andre indtægter, balancer og tekniske tilpasninger, herunder overskuddet fra det foregående år, andrager ca. 6 % af de samlede indtægter: understreger, at "andre indtægter"i de seneste år hovedsageligt har bestået af bøder, der alene tegner sig for 2,5 % af de samlede indtægter (ekskl. formålsbestemte indtægter); |
| --- | --- |

61.

| 62. | beklager, at potentialet i sådanne andre indtægter er blevet overset i den hidtidige debat om finansieringen af EU; mener, at selv om disse indtægter ikke udgør et alternativ til andre egne indtægter på grund af deres omfang, volatilitet og uforudsigelighed, repræsenterer de dog alligevel en mulighed for at dække de øgede finansielle behov under den næste FFR; |
| --- | --- |

62.

| 63. | minder om, at de retlige procedurer for sådanne indtægter og eventuelle ændringer er mere fleksible end for egne indtægter, idet de ikke fastlægges i afgørelsen om egne indtægter, men derimod i den afledte ret og derfor ikke er underlagt kravet om enstemmighed; |
| --- | --- |

63.

| 64. | gentager sit mangeårige synspunkt om, at alle indtægter hidrørende fra bøder, der pålægges virksomheder for brud på EU's konkurrenceregler eller i forbindelse med for sen betaling af de nationale bidrag til EU's budget, bør udgøre en ekstra indtægt for EU-budgettet, uden at dette medfører en tilsvarende reduktion i BNI-bidragene; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer i denne henseende til, at der etableres en særlig reserve på EU-budgettet, som gradvist vil blive fyldt op med alle former for uforudsete andre indtægter, og som behørigt fremføres for at give mulighed for yderligere udgifter, når behovet opstår; mener, at denne reserve bør øremærkes til FFR's særlige instrumenter og bør give mulighed for supplerende bevillinger, både i forpligtelser og betalinger, på grundlag af en afgørelse truffet af budgetmyndigheden; |
| --- | --- |

65.

| 66. | understreger potentialet for EU's budget af de gebyrer, der er nødvendige for gennemførelsen af EU-politikker og navnlig europæiske ordninger, såsom det fremtidige EU-system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) for tredjelandsstatsborgere; mener, at sådanne indtægter i visse tilfælde kunne øremærkes til den samme politik eller formål; mener, at denne type forventede indtægter bør overvejes mere systematisk i den kommende generation af EU-programmer og politikker (efter 2020) med henblik på at give EU's budget en ekstra indtægtskilde; |
| --- | --- |

66.

| 67. | understreger, at i 2016 beløb de formålsbestemte indtægter til EU's decentrale agenturer, som f.eks. afgifter og gebyrer fra industrien og bidrag fra de nationale budgetter, sig til ca. 1 mia. EUR; anmoder Kommissionen om at foreslå en konsekvent tilgang til finansieringen af agenturer fra gebyrer i den næste FFR; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  EUT L 168 af 7.6.2014, s. 105.

(2)  EUT L 168 af 7.6.2014, s. 29.

(3)  EUT L 168 af 7.6.2014, s. 39.

(4)  EUT C 27 E af 31.1.2008, s. 214.

(5)  EUT C 380 E af 11.12.2012, s. 89.

(6)  EUT C 443 af 22.12.2017, s. 11.

(7)  EUT C 443 af 22.12.2017, s. 994.

(8)  EUT C 294 af 12.8.2016, s. 82.

(9)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0309.

(10)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0401.

(11)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0310.

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/80 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/80

---

P8_TA(2018)0077

Det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: Den årlige vækstundersøgelse 2018

Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2018 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: Den årlige vækstundersøgelse 2018 (2017/2226(INI))

(2019/C 162/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 121, stk. 2, artikel 136 og artikel 148, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 121, stk. 2, artikel 136 og artikel 148,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1175/2011 af 16. november 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1175/2011 af 16. november 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2011/85/EU af 8. november 2011 om krav til medlemsstaternes budgetmæssige rammer (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2011/85/EU af 8. november 2011 om krav til medlemsstaternes budgetmæssige rammer (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1174/2011 af 16. november 2011 om håndhævelsesforanstaltninger til at korrigere uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer i euroområdet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1174/2011 af 16. november 2011 om håndhævelsesforanstaltninger til at korrigere uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer i euroområdet (3),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) nr. 1177/2011 af 8. november 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) nr. 1177/2011 af 8. november 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1173/2011 af 16. november 2011 om en effektiv håndhævelse af budgetovervågningen i euroområdet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1173/2011 af 16. november 2011 om en effektiv håndhævelse af budgetovervågningen i euroområdet (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 af 21. maj 2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 af 21. maj 2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (8),

| — | der henviser til vurderingen fra det europæiske finanspolitiske råd af 20. juni 2017 om den finanspolitiske kurs for euroområdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til vurderingen fra det europæiske finanspolitiske råd af 20. juni 2017 om den finanspolitiske kurs for euroområdet,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af hhv. 25.-26. marts 2010 og 17. juni 2010 og til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen "Europa 2020 – En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst"(COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af hhv. 25.-26. marts 2010 og 17. juni 2010 og til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen "Europa 2020 – En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst"(COM(2010)2020),

| — | der henviser til Rådets henstilling (EU) 2015/1184 af 14. juli 2015 om overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Den Europæiske Unions økonomiske politikker (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling (EU) 2015/1184 af 14. juli 2015 om overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Den Europæiske Unions økonomiske politikker (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 – Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 – Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (10),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. januar 2015 om optimal udnyttelse af fleksibiliteten inden for stabilitets- og vækstpagtens nuværende rammer (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. januar 2015 om optimal udnyttelse af fleksibiliteten inden for stabilitets- og vækstpagtens nuværende rammer (COM(2015)0012),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. juni 2015 om gennemgang af rammerne for økonomisk styring: status og udfordringer (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. juni 2015 om gennemgang af rammerne for økonomisk styring: status og udfordringer (11),

| — | der henviser til rapporten om gennemførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union ("de fem formænds rapport"), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om gennemførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union ("de fem formænds rapport"),

| — | der henviser til traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. oktober 2015 om skridt hen imod en fuldkommen Økonomisk og Monetær Union (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. oktober 2015 om skridt hen imod en fuldkommen Økonomisk og Monetær Union (COM(2015)0600),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. december 2017 om yderligere skridt hen imod fuldførelsen af Europas Økonomiske og Monetære Union (COM(2017)0821), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. december 2017 om yderligere skridt hen imod fuldførelsen af Europas Økonomiske og Monetære Union (COM(2017)0821),

| — | der henviser til Kommissionens europæiske økonomiske efterårsprognose 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens europæiske økonomiske efterårsprognose 2017,

| — | der henviser til de studier og dybdegående analyser af koordinationen af den økonomiske politik i euroområdet under det europæiske semester, som er udarbejdet for Økonomi- og Valutaudvalget (november 2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til de studier og dybdegående analyser af koordinationen af den økonomiske politik i euroområdet under det europæiske semester, som er udarbejdet for Økonomi- og Valutaudvalget (november 2015),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. november 2015 om den årlige vækstundersøgelse 2016 (COM(2015)0690), rapporten om varselsmekanismen 2016 (COM(2015)0691) og udkastet til den fælles rapport om beskæftigelsen (COM(2015)0700), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. november 2015 om den årlige vækstundersøgelse 2016 (COM(2015)0690), rapporten om varselsmekanismen 2016 (COM(2015)0691) og udkastet til den fælles rapport om beskæftigelsen (COM(2015)0700),

| — | der henviser til den interinstitutionelle proklamation om den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev undertegnet og fremsat i Göteborg den 17. november 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle proklamation om den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev undertegnet og fremsat i Göteborg den 17. november 2017,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/825 af 17. maj 2017 om oprettelse af støtteprogrammet for strukturreformer for perioden 2017-2020 og om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 1305/2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/825 af 17. maj 2017 om oprettelse af støtteprogrammet for strukturreformer for perioden 2017-2020 og om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 1305/2013,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. december 2015 om fuldførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. december 2015 om fuldførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union (12),

| — | der henviser til sin henstilling af 13. december 2017 til Rådet og Kommissionen på baggrund af undersøgelsen vedrørende hvidvaskning af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 13. december 2017 til Rådet og Kommissionen på baggrund af undersøgelsen vedrørende hvidvaskning af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse (13),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling af 22. november 2017 med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet (COM(2017)0770), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling af 22. november 2017 med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet (COM(2017)0770),

| — | der henviser til drøftelsen med repræsentanter for de nationale parlamenter om prioriteterne for det europæiske semester 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til drøftelsen med repræsentanter for de nationale parlamenter om prioriteterne for det europæiske semester 2018,

| — | der henviser til drøftelsen med Kommissionen i Europa-Parlamentet om pakken vedrørende det europæiske semester – den årlige vækstundersøgelse for 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til drøftelsen med Kommissionen i Europa-Parlamentet om pakken vedrørende det europæiske semester – den årlige vækstundersøgelse for 2018,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Regionaludviklingsudvalget og samt udtalelse i form af ændringsforslag fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0047/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Regionaludviklingsudvalget og samt udtalelse i form af ændringsforslag fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0047/2018),

| A. | der henviser til, at mens forbedringen af den europæiske økonomi ifølge Kommissionens prognoser forventes at fortsætte, vil den hastighed, hvormed jobskabelse og væksten i husholdningernes købekraft sker, miste en smule momentum i løbet af de næste to år, idet væksten når 2,4 % i 2017 i EU, hvorefter den stilner marginalt af til 2,2 % i 2018 og til 2,0 % i 2019; der henviser til, at der imidlertid stadig vil være brug for yderligere politiske tiltag for at tackle de uløste følger af den globale økonomiske krise; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at mens forbedringen af den europæiske økonomi ifølge Kommissionens prognoser forventes at fortsætte, vil den hastighed, hvormed jobskabelse og væksten i husholdningernes købekraft sker, miste en smule momentum i løbet af de næste to år, idet væksten når 2,4 % i 2017 i EU, hvorefter den stilner marginalt af til 2,2 % i 2018 og til 2,0 % i 2019; der henviser til, at der imidlertid stadig vil være brug for yderligere politiske tiltag for at tackle de uløste følger af den globale økonomiske krise;

| B. | der henviser til, at den nuværende situation i EU's økonomi kalder på ambitiøse og socialt afbalancerede strukturreformer og investeringer i medlemsstaterne med henblik på at skabe holdbar vækst, beskæftigelse og konkurrenceevne og opnå opadgående konvergens; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den nuværende situation i EU's økonomi kalder på ambitiøse og socialt afbalancerede strukturreformer og investeringer i medlemsstaterne med henblik på at skabe holdbar vækst, beskæftigelse og konkurrenceevne og opnå opadgående konvergens;

| C. | der henviser til, at væksten i privatforbruget forventes at falde let dette år, inden kurven flader ud i 2019, som et resultat af højere inflation sammenlignet med 2017, selvom den stadig vil ligge under ECB-målet på 2 %; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at væksten i privatforbruget forventes at falde let dette år, inden kurven flader ud i 2019, som et resultat af højere inflation sammenlignet med 2017, selvom den stadig vil ligge under ECB-målet på 2 %;

| D. | der henviser til, at Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) foruden de europæiske struktur- og investeringsfonde har ydet væsentlig støtte til investeringer i EU; der henviser til, at de private investeringer dog stadig ligger under 2008-niveauet med negative virkninger for vækstpotentialet, jobskabelsen og produktiviteten; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) foruden de europæiske struktur- og investeringsfonde har ydet væsentlig støtte til investeringer i EU; der henviser til, at de private investeringer dog stadig ligger under 2008-niveauet med negative virkninger for vækstpotentialet, jobskabelsen og produktiviteten;

| E. | der henviser til, at beskæftigelsen forventes fortsat at stige med et rekordhøjt antal beskæftigede på 235,4 mio. i andet kvartal af 2017; der henviser til, at nogle arbejdsmarkedsindikatorer viser vedvarende problemer, såsom øget segmentering af arbejdsmarkedet, hvilket forstærker ulighederne, navnlig hvad angår unge og personer med lavt uddannelsesniveau; der henviser til, at arbejdsløsheden ligger på 7,5 % i EU og 8,9 % i euroområdet, hvilket er det laveste niveau i henholdsvis ni og otte år, men stadig er for højt, især blandt unge; der henviser til, at der fortsat er meget store forskelle mellem mange medlemsstater, og at beskæftigelsesfrekvensen stadig er langt fra at komme sig efter krisen og ikke mindst er langt fra at opfylde de nationale Europa 2020-mål; der henviser til, at den skjulte arbejdsløshed (blandt arbejdsløse personer, der er villige til at arbejde, men ikke aktivt søger arbejde) lå på 20 % i 2016; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at beskæftigelsen forventes fortsat at stige med et rekordhøjt antal beskæftigede på 235,4 mio. i andet kvartal af 2017; der henviser til, at nogle arbejdsmarkedsindikatorer viser vedvarende problemer, såsom øget segmentering af arbejdsmarkedet, hvilket forstærker ulighederne, navnlig hvad angår unge og personer med lavt uddannelsesniveau; der henviser til, at arbejdsløsheden ligger på 7,5 % i EU og 8,9 % i euroområdet, hvilket er det laveste niveau i henholdsvis ni og otte år, men stadig er for højt, især blandt unge; der henviser til, at der fortsat er meget store forskelle mellem mange medlemsstater, og at beskæftigelsesfrekvensen stadig er langt fra at komme sig efter krisen og ikke mindst er langt fra at opfylde de nationale Europa 2020-mål; der henviser til, at den skjulte arbejdsløshed (blandt arbejdsløse personer, der er villige til at arbejde, men ikke aktivt søger arbejde) lå på 20 % i 2016;

| F. | der henviser til, at adskillige medlemsstater på grund af skatteundgåelse, skatteunddragelse og skattesvig til fordel for visse store selskaber og enkeltpersoner har mistet milliarder af euro i indtægter for forvaltning af de offentlige finanser, hvilket er til skade for SMV'er og andre skatteydere; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at adskillige medlemsstater på grund af skatteundgåelse, skatteunddragelse og skattesvig til fordel for visse store selskaber og enkeltpersoner har mistet milliarder af euro i indtægter for forvaltning af de offentlige finanser, hvilket er til skade for SMV'er og andre skatteydere;

| G. | der henviser til, at den forbedrede økonomiske situation giver muligheder for at gennemføre ambitiøse og socialt afbalancerede strukturreformer, navnlig foranstaltninger til fremme af investeringer, eftersom investeringerne som en procentdel af BNP i dag stadig er lavere end i perioden umiddelbart forud for den finansielle krise, og til at forbedre situationen med hensyn til de offentlige finanser, idet der tages hensyn til den byrde, som den demografiske udvikling lægger på deres gældsbæredygtighed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den forbedrede økonomiske situation giver muligheder for at gennemføre ambitiøse og socialt afbalancerede strukturreformer, navnlig foranstaltninger til fremme af investeringer, eftersom investeringerne som en procentdel af BNP i dag stadig er lavere end i perioden umiddelbart forud for den finansielle krise, og til at forbedre situationen med hensyn til de offentlige finanser, idet der tages hensyn til den byrde, som den demografiske udvikling lægger på deres gældsbæredygtighed;

| 1. | noterer sig offentliggørelsen af pakken om den årlige vækstundersøgelse 2018 og det foreslåede politikmiks af investeringer, ambitiøse og socialt afbalancerede strukturreformer og ansvarlige finanspolitikker, der blev præsenteret som en måde at fremme højere vækstniveauer og styrke europæisk genopretning, opadgående konvergens og konkurrenceevne; er enig i, at hurtigere fremskridt med hensyn til gennemførelsen af strukturreformer er nødvendige for at sikre vækst og beskæftigelse og til fortsat at bekæmpe de uligheder, der bremser den økonomiske vækst; |
| --- | --- |

1.

Kapitel 1 — Investeringer og vækst

| 2. | fremhæver det vedvarende strukturelle problem med utilstrækkelig vækst i det potentielle output, produktivitet og konkurrenceevne, der er forbundet med et for lavt niveau af offentlige og private investeringer og fraværet af ambitiøse og socialt afbalancerede strukturreformer i visse medlemsstater; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at nogle medlemsstater stadig har store overskud på de løbende poster, som kan anvendes til at støtte offentlige og private investeringer og sætte skub i den økonomiske vækst; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om vigtigheden af at kombinere offentlige og private investeringer med strukturelle reformer for at fremme og øge den økonomiske vækst; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at det er vigtigt at fremme offentlige investeringer i EU for at afhjælpe den nuværende tilbagegang i offentlige investeringer; opfordrer indtrængende til en fuldstændig gennemførelse af kapitalmarkedsunionen for at fremme private investeringer overalt i det indre marked; mener, at den lovgivningsmæssige ramme for private investeringer bør forbedres yderligere; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger behovet for flere investeringer i forskning, udvikling og innovation samt teknologisk modernisering for at øge produktiviteten; minder om, at investeringer på områder såsom infrastruktur, børnepasning, sociale boliger, uddannelse, sundhed, forskning, digital innovation og den cirkulære økonomi kan øge produktiviteten og/eller beskæftigelse; opfordrer Kommissionen til at udarbejde landespecifikke henstillinger på områderne energieffektivitet og ressourceforbrug og sikre, at de landespecifikke henstillinger er i fuld overensstemmelse med klimaaftalen fra Paris; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til at vurdere de nuværende hindringer for betydelige vækstfremmende infrastrukturprojekter gennem sådanne investeringers levetid, og med Europa-Parlamentet og Rådet at drøfte løsninger til at afhjælpe disse hindringer inden for de eksisterende retlige rammer; |
| --- | --- |

7.

Kapitel 2 — ansvarlige offentlige finanser

| 8. | noterer sig den generelt neutrale finanspolitiske kurs, som er foreslået i henstillingerne for euroområdet, idet det konstateres, at den finanspolitiske kurs forventes at være lettere ekspansiv i en række medlemsstater i 2018; minder om, at en konsekvent gennemførelse og overholdelse af EU's finanspolitiske regler, herunder fuld overholdelse af de eksisterende fleksibilitetsbestemmelser, er afgørende for en velfungerende ØMU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at der med den finanspolitiske kurs på nationalt plan og i euroområdet skal findes en balance mellem den langsigtede bæredygtighed af de offentlige finanser og investeringer under fuld overholdelse af stabilitets- og vækstpagten og kortsigtet makroøkonomisk stabilisering; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hilser forbedringerne i de offentlige finanser velkommen, idet disse vil føre til opnåelsen af en mere solid, bæredygtig og effektiv vækst, navnlig den gradvist faldende gældskvote i forhold til BNP i EU og euroområdet og de faldende samlede budgetunderskud, idet det understreges, at den samlede gældskvote i forhold til BNP i euroområdet stadig ligger på omkring 90 %, og at den i flere medlemsstater ligger over dette niveau; understreger, at disse medlemsstater bør nedbringe deres høje gældskvoter som en hastesag, da dette er meget lettere at i tider med økonomisk opsving; minder dog om, at de aldrende samfund og andre demografiske tendenser lægger et voldsomt pres på holdbarheden af de offentlige finanser; opfordrer derfor medlemsstaterne til at tage ansvar for fremtidige generationer; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger behovet for et stærkere fokus på sammensætningen og forvaltningen af de nationale budgetter; glæder sig derfor over den stigende anvendelse af udgiftsanalyser og tilskynder medlemsstaterne yderligere til med et kritisk øje at vurdere kvaliteten af deres budgetter; |
| --- | --- |

11.

Kapitel 3 — Strukturelle reformer

| 12. | minder om, at nogle medlemsstater er nødt til at fortsætte gennemførelsen af socialt og miljømæssigt bæredygtige, vækstfremmende strukturelle reformer, navnlig på baggrund af den forbedrede økonomiske situation i hele EU med en vækst i BNP i næsten alle medlemsstater, med henblik på at styrke konkurrenceevnen, jobskabelsen, vækst og opadgående konvergens; |
| --- | --- |

12.

| 13. | insisterer på, at udgifterne til forskning og udvikling i euroområdet bringes tættere på EU 2020-målene; opfordrer medlemsstaterne til at indføre passende politikker og til at yde investeringer med henblik på at sikre eller opretholde lige adgang til uddannelse og livslang læring, idet der tages hensyn til udviklingen på arbejdsmarkedet, herunder fremkomsten af nye erhverv; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at digitalisering, globalisering og teknologiske forandringer på en radikal måde forandrer vores arbejdsmarked, der f.eks. involverer gennemgribende ændringer i arbejdsformer og beskæftigelsesstatus, hvilket kræver en overgangsperiode med tilpasninger; understreger derfor betydningen af et dynamisk arbejdsmarked med tilgængelige sociale sikringssystemer af høj kvalitet, der er i stand til at modsvare disse realiteter på det nye arbejdsmarked; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mener, at reformer til fjernelse af investeringsflaskehalse ville muliggøre umiddelbar støtte til økonomisk aktivitet og samtidig skabe betingelser for langsigtet vækst; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer til en revision af beskatningen med henblik på at opnå en rimelig balance mellem beskatning af kapital, arbejdskraft og forbrug; |
| --- | --- |

16.

Kapitel 4 — Konvergens og inklusion

| 17. | understreger, at det europæiske semester og de landespecifikke henstillinger bør bidrage til opnåelsen af målene for Europa 2020-strategien, herunder målene i søjlen for sociale rettigheder, og bør skabe vækst og job; glæder sig derfor over den "sociale resultattavle"som et redskab til at overvåge gennemførelsen af den sociale søjle; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at væksten i realløn i den senere tid her været bagud i forhold til væksten i produktivitet, selvom der er sket forbedringer på arbejdsmarkedet; understreger på denne baggrund, at der kan være plads til lønstigninger i visse sektorer og områder i overensstemmelse med produktivitetsmålene med henblik på at sikre en god levestandard, idet der tages hensyn til konkurrenceevne og behovet for at bekæmpe uligheder; |
| --- | --- |

18.

| 19. | påpeger, at finanspolitikkerne bør tage hensyn til den monetære politik, som respekterer ECB's uafhængighed; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en omfattende strategi for at støtte investeringer, der fremmer miljømæssig bæredygtighed, og til at sikre en egentlig forbindelse mellem FN's mål for bæredygtig udvikling (SDG) og det europæiske semester; |
| --- | --- |

20.

| 21. | glæder sig over, at man i den årlige vækstundersøgelse 2018 anerkender behovet for effektive og retfærdige skattesystemer, der giver de rette incitamenter for økonomisk virksomhed; støtter Kommissionens initiativer til at opnå øget gennemsigtighed og et reformeret momssystem og bemærker det arbejde, der er gjort med hensyn til et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, glæder sig over den internationale indsats for at bekæmpe skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse; bemærker, at den forbedrede effektivitet af de nationale skattesystemer kan øge statsindtægterne betydeligt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til at vedtage passende foranstaltninger med henblik på at hjælpe og integrere unge, der hverken er i uddannelse eller beskæftigelse (NEET'er) og flygtninge, idet man på et tidligt tidspunkt forudser, hvad der er nødvendigt for at lette deres gnidningsfrie overgang til arbejdsmarkedet med henblik på at forhindre, at de suges ind i undergrundsøkonomien, og for at sikre, at offentlige tjenester får tilstrækkelige ressourcer; understreger, at arbejdsmarkedets parter bør spille en central rolle i forbindelse med integration af NEET'er og flygtninge ved at sikre, at de ikke udsættes for diskrimination på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | er bekymret over, at huller og forskelsbehandling fortsat præger arbejdsmarkedet i nogle medlemsstater, hvilket bidrager til forskelle mellem mænd og kvinder, hvad angår lønninger, pension og deltagelse i beslutningstagningen; |
| --- | --- |

23.

Kapitel 5 — Det europæiske semester: ejerskab og gennemførelse

| 24. | glæder sig over den øgede opmærksomhed på euroområdets samlede finanspolitiske situation, men peger også på de enkelte medlemsstaters forpligtelser til at overholde stabilitets- og vækstpagten med fuld overholdelse af de eksisterende fleksibilitetsbestemmelser; understreger, at konceptet med en fælles finanspolitisk kurs ikke må indebære, at overskud og underskud i de forskellige medlemsstater udligner hinanden; |
| --- | --- |

24.

| 25. | er bekymret over den lave grad af overholdelse af de landespecifikke henstillinger, herunder dem, der har til formål at fremme konvergens, forbedre konkurrenceevnen og nedbringe makroøkonomiske ubalancer; mener, at mere nationalt ejerskab gennem ærlige offentlige debatter på nationalt plan vil føre til en bedre gennemførelse af de landespecifikke henstillinger; mener, at det er vigtigt at sikre, at de nationale parlamenter drøfter landerapporterne og de landespecifikke henstillinger; mener, at de regionale og lokale myndigheder i højere grad bør inddrages i processen i forbindelse med det europæiske semester; opfordrer Kommissionen til at anvende alle eksisterende instrumenter til at gennemføre de landespecifikke henstillinger, der tager sigte på at tackle disse udfordringer, som udgør en trussel mod holdbarheden af den monetære union; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger, at ethvert yderligere skridt mod en dybere Økonomisk og Monetær Union skal ledsages af stærkere demokratiske kontrolmekanismer; insisterer med det for øje på, at både Europa-Parlamentets og de nationale parlamenters rolle skal styrkes i overensstemmelse med princippet om ansvar; opfordrer til, at de sociale parter høres under forhandlingsprocessen på både nationalt plan og EU-plan; |
| --- | --- |

26.

| 27. | glæder sig over, at Kommissionen har erkendt, at korruption stadig udgør en hindring for investeringer i visse medlemsstater, og at respekt for retsstatsprincippet og et uafhængigt retsvæsen og uafhængige retshåndhævende myndigheder er nødvendigt for at sikre reel økonomisk udvikling; beklager imidlertid, at Europa-Kommissionen har indstillet den årlige rapport om bekæmpelse af korruption, og opfordrer Kommissionen til at genoptage denne årlige analyse af korruption i medlemsstaterne og redskaber til at bekæmpe den; |
| --- | --- |

27.

Sektorbidrag til den årlige vækstundersøgelse 2018

Budgetter

| 28. | mener, at EU's budgetter skal skabe et incitament til bæredygtig vækst, konvergens, investeringer og reformer gennem løsninger og synergier for så vidt angår de nationale budgetter; mener derfor, at den årlige vækstundersøgelse er retningsgivende for medlemsstaterne og for udarbejdelsen af nationale budgetter og EU-budgetter, navnlig i forbindelse med fastlæggelsen af den flerårige finansielle ramme for tiden efter 2020; |
| --- | --- |

28.

| 29. | gentager i den forbindelse, at der bør være større synergi mellem de nationale budgetter og EU-budgettet; påpeger, at Kommissionen i betragtning af dens involvering i det europæiske semester såvel som i forberedelsen og gennemførelsen af EU-budgettet har en vigtig rolle at spille i denne forbindelse; |
| --- | --- |

29.

| 30. | glæder sig over forslaget om større synergi og ikke-fragmentering af EU-budgettet, der er fastsat i anbefalingerne i "EU's fremtidige finansiering", den endelige rapport fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter fra december 2016; |
| --- | --- |

30.

Miljø, folkesundhed og fødevaresikkerhed

| 31. | glæder sig over Kommissionens initiativ til at lancere internetportalen om sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse, der giver ajourførte oplysninger om emner, som vedrører fremme af sundhed og trivsel, og er en vigtig kilde til klar og pålidelig information for borgerne; understreger, at denne portal bør være fuldt tilgængelig for alle EU-borgere, herunder dem, der lider af ordblindhed eller har andre lignende vanskeligheder; |
| --- | --- |

31.

| 32. | efterlyser større sammenhæng med andre EU-politikker inden for katastrofeforebyggelse og -beredskab, f.eks. EU's strategi for tilpasning til klimaændringer, de europæiske struktur- og investeringsfonde, Solidaritetsfonden, miljølovgivningen og forsknings- og innovationspolitikkerne; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Europæiske Centralbank. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 12.

(2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 41.

(3)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 8.

(4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 33.

(5)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

(6)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 1.

(7)  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11.

(8)  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 1.

(9)  EUT L 192 af 18.7.2015, s. 27.

(10)  EUT L 169 af 1.7.2015, s. 1.

(11)  EUT C 407 af 4.11.2016, s. 86.

(12)  EUT C 399 af 24.11.2017, s. 149.

(13)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0491.

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/87 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/87

---

P8_TA(2018)0078

Det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: Beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse 2018

Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2018 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: Beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse 2018 (2017/2260(INI))

(2019/C 162/09)

Europa-Parlamentet

| — | der henviser til artikel 3 og 5 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3 og 5 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 9, 145, 148, 152, 153, 174 og 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9, 145, 148, 152, 153, 174 og 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen (1),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig afsnit IV (solidaritet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig afsnit IV (solidaritet),

| — | der henviser til den reviderede europæiske socialpagt, |
| --- | --- |

—

der henviser til den reviderede europæiske socialpagt,

| — | der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder,

| — | der henviser til FN's mål for bæredygtig udvikling, navnlig nr. 1, 3, 4, 5, 8 og 10, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's mål for bæredygtig udvikling, navnlig nr. 1, 3, 4, 5, 8 og 10,

| — | der henviser til den interinstitutionelle erklæring om den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev fremsat den 17. november 2017 i Göteborg, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle erklæring om den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev fremsat den 17. november 2017 i Göteborg,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. november 2017 med titlen "Årlig vækstundersøgelse 2018"(COM(2017)0690), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. november 2017 med titlen "Årlig vækstundersøgelse 2018"(COM(2017)0690),

| — | der henviser til udkast til Kommissionens og Rådets fælles rapport om beskæftigelsen af 22. november 2017, som er ledsagedokument til meddelelsen fra Kommissionen om den årlige vækstundersøgelse 2018, (COM(2017)0674), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens og Rådets fælles rapport om beskæftigelsen af 22. november 2017, som er ledsagedokument til meddelelsen fra Kommissionen om den årlige vækstundersøgelse 2018, (COM(2017)0674),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 22. november 2017 til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (COM(2017)0677), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 22. november 2017 til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (COM(2017)0677),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling af 22. november 2017 med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet (COM(2017)0770), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling af 22. november 2017 med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet (COM(2017)0770),

| — | der henviser til Kommissionens beretning af 22. november 2017 med titlen "Rapport om varslingsmekanismen 2018"(COM(2017)0771), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning af 22. november 2017 med titlen "Rapport om varslingsmekanismen 2018"(COM(2017)0771),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. november 2017 med titlen "Udkast til budgetplaner for 2018: Samlet vurdering"(COM(2017)0800), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. november 2017 med titlen "Udkast til budgetplaner for 2018: Samlet vurdering"(COM(2017)0800),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. april 2017 med titlen "En europæisk søjle for sociale rettigheder"(COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. april 2017 med titlen "En europæisk søjle for sociale rettigheder"(COM(2017)0250),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. april 2017 med titlen "Et initiativ til støtte for balance mellem arbejdsliv og privatliv for erhvervsaktive forældre og omsorgspersoner"(COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. april 2017 med titlen "Et initiativ til støtte for balance mellem arbejdsliv og privatliv for erhvervsaktive forældre og omsorgspersoner"(COM(2017)0252),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 26. april 2017 med titlen „Taking stock of the 2013 Recommendation on ”Investing in children: breaking the cycle of disadvantage„”(SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 26. april 2017 med titlen „Taking stock of the 2013 Recommendation on ”Investing in children: breaking the cycle of disadvantage„”(SWD(2017)0258),

| — | der henviser til Kommissionens offentliggørelse af den syvende udgave af "Employment and Social Developments in Europe (2017)", der har fokus på retfærdighed mellem generationerne og solidaritet i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens offentliggørelse af den syvende udgave af "Employment and Social Developments in Europe (2017)", der har fokus på retfærdighed mellem generationerne og solidaritet i Europa,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. oktober 2016 om ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet efter tre år (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. oktober 2016 om ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet efter tre år (COM(2016)0646),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 14. september 2016 til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (COM(2016)0604), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 14. september 2016 til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (COM(2016)0604),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. september 2016 om styrkelse af europæiske investeringer til jobskabelse og vækst: Indledning af anden fase af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og lancering af en ny plan for europæiske eksterne investeringer (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. september 2016 om styrkelse af europæiske investeringer til jobskabelse og vækst: Indledning af anden fase af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og lancering af en ny plan for europæiske eksterne investeringer (COM(2016)0581),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. juni 2016 om en ny dagsorden for færdigheder i Europa – En fælles indsats for at styrke den menneskelige kapital, beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevnen (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. juni 2016 om en ny dagsorden for færdigheder i Europa – En fælles indsats for at styrke den menneskelige kapital, beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevnen (COM(2016)0381),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juni 2016 om en europæisk dagsorden for den kollaborative økonomi (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juni 2016 om en europæisk dagsorden for den kollaborative økonomi (COM(2016)0356),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. juni 2016 med titlen "Europa investerer igen – Status over investeringsplanen for Europa og videre tiltag"(COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. juni 2016 med titlen "Europa investerer igen – Status over investeringsplanen for Europa og videre tiltag"(COM(2016)0359),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. marts 2016 om igangsættelse af en offentlig høring om den europæiske søjle for sociale rettigheder (COM(2016)0127) og de tilhørende bilag, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. marts 2016 om igangsættelse af en offentlig høring om den europæiske søjle for sociale rettigheder (COM(2016)0127) og de tilhørende bilag,

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 15. februar 2016 til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (COM(2016)0071) og Parlamentets holdning hertil af 15. september 2016 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 15. februar 2016 til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (COM(2016)0071) og Parlamentets holdning hertil af 15. september 2016 (2),

| — | der henviser til Kommissionens pakke om social investering af 20. februar 2013, herunder henstilling 2013/112/EU med titlen "Investering i børn: Hvordan man bryder den onde cirkel for de socialt udsatte" (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens pakke om social investering af 20. februar 2013, herunder henstilling 2013/112/EU med titlen "Investering i børn: Hvordan man bryder den onde cirkel for de socialt udsatte" (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst"(COM(2010)2020) og Parlamentets beslutning af 16. juni 2010 om Europa 2020 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst"(COM(2010)2020) og Parlamentets beslutning af 16. juni 2010 om Europa 2020 (4),

| — | der henviser til de fem formænds rapport af 22. juni 2015 om fuldførelse af Den Økonomiske og Monetære Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fem formænds rapport af 22. juni 2015 om fuldførelse af Den Økonomiske og Monetære Union,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 7. december 2015 om fremme af den sociale økonomi som en central drivkraft for den økonomiske og sociale udvikling i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 7. december 2015 om fremme af den sociale økonomi som en central drivkraft for den økonomiske og sociale udvikling i Europa,

| — | der henviser til sin beslutning af 16. november 2017 om bekæmpelse af uligheder som et middel til at stimulere jobskabelse og vækst (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. november 2017 om bekæmpelse af uligheder som et middel til at stimulere jobskabelse og vækst (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. oktober 2017 om den økonomiske politik i euroområdet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. oktober 2017 om den økonomiske politik i euroområdet (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. oktober 2017 om en mindsteindkomstpolitik som et redskab til bekæmpelse af fattigdom (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. oktober 2017 om en mindsteindkomstpolitik som et redskab til bekæmpelse af fattigdom (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. september 2017 om en ny dagsorden for færdigheder for Europa (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. september 2017 om en ny dagsorden for færdigheder for Europa (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. juni 2017 om behovet for en EU-strategi til at gøre en ende på og forebygge kønsbestemt pensionsforskel (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. juni 2017 om behovet for en EU-strategi til at gøre en ende på og forebygge kønsbestemt pensionsforskel (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2017 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union i 2014-2015 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2017 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union i 2014-2015 (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. februar 2017 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: Beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2017 (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. februar 2017 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: Beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2017 (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2017 om en europæisk søjle for sociale rettigheder (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2017 om en europæisk søjle for sociale rettigheder (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2016 om skabelse af arbejdsmarkedsvilkår, som er mere fordelagtige for at skabe balance mellem arbejds- og privatliv (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2016 om skabelse af arbejdsmarkedsvilkår, som er mere fordelagtige for at skabe balance mellem arbejds- og privatliv (13),

| — | der henviser til sin holdning af 2. februar 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en europæisk platform for forbedring af samarbejdet i forbindelse med forebyggelse af og afskrækkelse fra sort arbejde (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 2. februar 2016 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en europæisk platform for forbedring af samarbejdet i forbindelse med forebyggelse af og afskrækkelse fra sort arbejde (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. november 2015 om begrænsning af uligheder med særligt fokus på børnefattigdom (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. november 2015 om begrænsning af uligheder med særligt fokus på børnefattigdom (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juli 2015 om grønt beskæftigelsesinitiativ: udnyttelse af jobskabelsespotentialet i den grønne økonomi (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juli 2015 om grønt beskæftigelsesinitiativ: udnyttelse af jobskabelsespotentialet i den grønne økonomi (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. juli 2013 om krisens konsekvenser for sårbare gruppers adgang til pleje (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. juli 2013 om krisens konsekvenser for sårbare gruppers adgang til pleje (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. juni 2013 om socialt boligbyggeri i Den Europæiske Union (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. juni 2013 om socialt boligbyggeri i Den Europæiske Union (18),

| — | der henviser til de afsluttende bemærkninger fra FN's komité for rettigheder for personer med handicap vedrørende Den Europæiske Unions indledende rapport (september 2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til de afsluttende bemærkninger fra FN's komité for rettigheder for personer med handicap vedrørende Den Europæiske Unions indledende rapport (september 2015),

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 5/2017 fra marts 2017 med titlen: "Ungdomsarbejdsløshed - Har EU's politikker gjort en forskel? En vurdering af ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet", |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 5/2017 fra marts 2017 med titlen: "Ungdomsarbejdsløshed - Har EU's politikker gjort en forskel? En vurdering af ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet",

| — | der henviser til Eurofounds rapport af 25. september 2017 med titlen "Developments in working life in Europe: EurWORK annual review 2016"og især kapitlet "Pay inequalities: Evidence, debate and policies", |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds rapport af 25. september 2017 med titlen "Developments in working life in Europe: EurWORK annual review 2016"og især kapitlet "Pay inequalities: Evidence, debate and policies",

| — | der henviser til Eurofounds tematiske orientering af 18. juli 2017 med titlen "Pay inequalities experienced by posted workers: Challenges to the "equal treatment"principle", som giver et detaljeret overblik over regeringers og arbejdsmarkedets parters holdninger rundt om i Europa til princippet om lige løn for lige arbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds tematiske orientering af 18. juli 2017 med titlen "Pay inequalities experienced by posted workers: Challenges to the "equal treatment"principle", som giver et detaljeret overblik over regeringers og arbejdsmarkedets parters holdninger rundt om i Europa til princippet om lige løn for lige arbejde,

| — | der henviser til Eurofounds rapport af 26. juni 2017 med titlen "Occupational change and wage inequality: European Jobs Monitor 2017", |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds rapport af 26. juni 2017 med titlen "Occupational change and wage inequality: European Jobs Monitor 2017",

| — | der henviser til Eurofounds rapport af 19. april 2017 med titlen "Social mobility in the EU", |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds rapport af 19. april 2017 med titlen "Social mobility in the EU",

| — | der henviser til Eurofounds rapport af 13. marts 2017 om "Income inequalities and employment patterns in Europe before and after the Great Recession", |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds rapport af 13. marts 2017 om "Income inequalities and employment patterns in Europe before and after the Great Recession",

| — | der henviser til Eurofounds rapport af 24. februar 2017 om arbejdsmarkedets parters medvirken i det europæiske semester: ajourføring 2016 og af 16. februar 2016 om arbejdsmarkedets parters medvirken i det europæiske semester, som behandlede perioden fra 2011 til 014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds rapport af 24. februar 2017 om arbejdsmarkedets parters medvirken i det europæiske semester: ajourføring 2016 og af 16. februar 2016 om arbejdsmarkedets parters medvirken i det europæiske semester, som behandlede perioden fra 2011 til 014,

| — | der henviser til Eurofounds oversigtsrapport af 17. november 2016 med titlen "Sixth European Working Conditions Survey", |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds oversigtsrapport af 17. november 2016 med titlen "Sixth European Working Conditions Survey",

| — | der henviser til Eurofounds rapport af 12. marts 2015 med titlen "New forms of employment", |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds rapport af 12. marts 2015 med titlen "New forms of employment",

| — | der henviser til Eurofounds rapport af 29. oktober 2013 med titlen "Women, men and working conditions in Europe", |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds rapport af 29. oktober 2013 med titlen "Women, men and working conditions in Europe",

| — | der henviser til drøftelsen med repræsentanter for de nationale parlamenter om prioriteterne for det europæiske semester 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til drøftelsen med repræsentanter for de nationale parlamenter om prioriteterne for det europæiske semester 2018,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0052/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0052/2018),

| A. | der henviser til, at beskæftigelsesfrekvensen i EU er stigende og har nået 72,3 % i andet kvartal af 2017 svarende til 235,4 millioner beskæftigede, hvilket er et fremskridt i retning af at nå målet om en beskæftigelsesfrekvens på 75 %, der er fastsat i Europa 2020-strategien; der henviser til, at der fortsat er store forskelle mellem erhvervsfrekvensen i mange medlemsstater fra et godt stykke under EU-gennemsnittet med 65 % i Grækenland, Kroatien, Italien og Spanien til over 75 % i Nederlandene, Danmark, Det Forenede Kongerige, Tyskland og Sverige, idet der stadig er et godt stykke vej til at komme sig efter krisen og navnlig med hensyn til at nå de nationale Europa 2020-mål; der henviser til, at væksten i beskæftigelsen har været størst blandt ældre arbejdstagere, højtkvalificerede arbejdstagere og mænd og mindre blandt unge, lavtuddannede arbejdstagere og kvinder; der henviser til, at beskæftigelsen målt i arbejdstimer pr. ansat fortsat ligger 3 % under niveauet før krisen i EU og 4 % under niveauet før krisen i euroområdet som følge af mere deltidsarbejde og færre arbejdstimer pr. fuldtidsbeskæftiget; der henviser til, at der i EU i dag er 18,9 millioner mennesker uden arbejde, at investeringsniveauet er for lavt, at lønudviklingen er afdæmpet og at fattigdommen hos personer i arbejde stadig er stigende; minder om, at det i artikel 3 TEU fastslås, at Unionen skal tilstræbe fuld beskæftigelse; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at beskæftigelsesfrekvensen i EU er stigende og har nået 72,3 % i andet kvartal af 2017 svarende til 235,4 millioner beskæftigede, hvilket er et fremskridt i retning af at nå målet om en beskæftigelsesfrekvens på 75 %, der er fastsat i Europa 2020-strategien; der henviser til, at der fortsat er store forskelle mellem erhvervsfrekvensen i mange medlemsstater fra et godt stykke under EU-gennemsnittet med 65 % i Grækenland, Kroatien, Italien og Spanien til over 75 % i Nederlandene, Danmark, Det Forenede Kongerige, Tyskland og Sverige, idet der stadig er et godt stykke vej til at komme sig efter krisen og navnlig med hensyn til at nå de nationale Europa 2020-mål; der henviser til, at væksten i beskæftigelsen har været størst blandt ældre arbejdstagere, højtkvalificerede arbejdstagere og mænd og mindre blandt unge, lavtuddannede arbejdstagere og kvinder; der henviser til, at beskæftigelsen målt i arbejdstimer pr. ansat fortsat ligger 3 % under niveauet før krisen i EU og 4 % under niveauet før krisen i euroområdet som følge af mere deltidsarbejde og færre arbejdstimer pr. fuldtidsbeskæftiget; der henviser til, at der i EU i dag er 18,9 millioner mennesker uden arbejde, at investeringsniveauet er for lavt, at lønudviklingen er afdæmpet og at fattigdommen hos personer i arbejde stadig er stigende; minder om, at det i artikel 3 TEU fastslås, at Unionen skal tilstræbe fuld beskæftigelse;

| B. | der henviser til, at 18.9 millioner mennesker i EU stadig er uden arbejde til trods for, at arbejdsløsheden i EU og euroområdet er på sit laveste niveau i ni år og ligger på henholdsvis 7,5 % og 8,9 %; der endvidere henviser til, at genopsvinget er meget ulige fordelt mellem medlemsstaterne med arbejdsløshedsprocenter, der spænder sig fra omkring 4 % i Tyskland til næsten 20 % i Spanien og 23,6 % i Grækenland; der henviser til, at den skjulte arbejdsløshed ,arbejdsløse, der ønsker at arbejde, men ikke aktivt søger arbejde, lå på 20 % i 2016, mens andelen af langtidsledige i EU fortsat er alarmerende højt på mere end 46,4 % (det tilsvarende tal for euroområdet er 49,7 %); der henviser til, at arbejdsløsheden i visse medlemsstater stadig er høj på grund af manglende vækst og strukturelle svagheder; der henviser til, at utilstrækkelig arbejdsmarkedsreformer er én af årsagerne til den høje arbejdsløshed; der henviser til, at det er afgørende at støtte de langtidsledige, da denne situation ellers vil begynde at påvirke deres selvtillid, trivsel og fremtidige udvikling, så de risikerer fattigdom og social udgrænsning, hvilket undergraver de sociale sikringssystemers bæredygtighed og hele den europæiske sociale dimension; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at 18.9 millioner mennesker i EU stadig er uden arbejde til trods for, at arbejdsløsheden i EU og euroområdet er på sit laveste niveau i ni år og ligger på henholdsvis 7,5 % og 8,9 %; der endvidere henviser til, at genopsvinget er meget ulige fordelt mellem medlemsstaterne med arbejdsløshedsprocenter, der spænder sig fra omkring 4 % i Tyskland til næsten 20 % i Spanien og 23,6 % i Grækenland; der henviser til, at den skjulte arbejdsløshed ,arbejdsløse, der ønsker at arbejde, men ikke aktivt søger arbejde, lå på 20 % i 2016, mens andelen af langtidsledige i EU fortsat er alarmerende højt på mere end 46,4 % (det tilsvarende tal for euroområdet er 49,7 %); der henviser til, at arbejdsløsheden i visse medlemsstater stadig er høj på grund af manglende vækst og strukturelle svagheder; der henviser til, at utilstrækkelig arbejdsmarkedsreformer er én af årsagerne til den høje arbejdsløshed; der henviser til, at det er afgørende at støtte de langtidsledige, da denne situation ellers vil begynde at påvirke deres selvtillid, trivsel og fremtidige udvikling, så de risikerer fattigdom og social udgrænsning, hvilket undergraver de sociale sikringssystemers bæredygtighed og hele den europæiske sociale dimension;

| C. | der henviser til, at deltidsarbejde er steget med 11 % i forhold til 2008, og at fuldtidsbeskæftigelse er faldet med 2 % i samme periode, mens ufrivilligt deltidsarbejde faldt fra 29,3 % i 2013 til 27,7 % i 2016, men stadig tegner sig for næsten en tredjedel af denne type kontrakter; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at deltidsarbejde er steget med 11 % i forhold til 2008, og at fuldtidsbeskæftigelse er faldet med 2 % i samme periode, mens ufrivilligt deltidsarbejde faldt fra 29,3 % i 2013 til 27,7 % i 2016, men stadig tegner sig for næsten en tredjedel af denne type kontrakter;

| D. | der henviser til, at segmenteringen af arbejdsmarkedet mellem faste og atypiske ansættelsesforhold fortsat er foruroligende, idet midlertidige ansættelsesforhold tegner sig for mellem 10 % og 20 % i visse medlemsstater hvor der er en særlig lav overgangsfrekvens til faste ansættelsesforhold, og hvor midlertidige jobs udgør en blindgyde snarere end et springbræt til fastansættelse; der henviser til, at dette fænomen forhindrer et stort antal arbejdstagere i at drage fordel af et sikkert og rimeligt velbetalt job og gode fremtidsudsigter og skaber lønforskelle mellem fastansatte og midlertidigt ansatte; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at segmenteringen af arbejdsmarkedet mellem faste og atypiske ansættelsesforhold fortsat er foruroligende, idet midlertidige ansættelsesforhold tegner sig for mellem 10 % og 20 % i visse medlemsstater hvor der er en særlig lav overgangsfrekvens til faste ansættelsesforhold, og hvor midlertidige jobs udgør en blindgyde snarere end et springbræt til fastansættelse; der henviser til, at dette fænomen forhindrer et stort antal arbejdstagere i at drage fordel af et sikkert og rimeligt velbetalt job og gode fremtidsudsigter og skaber lønforskelle mellem fastansatte og midlertidigt ansatte;

| E. | der henviser til, at man ganske vist kan observere en lille forbedring i ungdomsarbejdsløsheden, men at den stadig er foruroligende høj, nemlig 16,6 % (18,7 % i euroområdet); der henviser til, at unge ifølge udkastet til fælles beskæftigelsesrapport oftere befinder sig i ikke-standardiserede og atypiske ansættelsesforhold, herunder midlertidige job, ufrivilligt deltidsarbejde og lavtlønnede job; der henviser til, at der i 2016 stadig var 6,3 millioner unge i alderen 15-24 år, som hverken var i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er); der henviser til, at medlemsstaterne kan bekæmpe ungdomsarbejdsløshed ved at udarbejde og gennemføre lovgivningsrammer for arbejdsmarkedet, de almene og faglige uddannelsessystemer og en aktive arbejdsmarkedspolitik på grundlag af forbuddet mod forskelsbehandling grundet i alder, jf. artikel 19 TEUF og Rådets direktiv 2000/78/EF om ligebehandling på beskæftigelsesområdet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at man ganske vist kan observere en lille forbedring i ungdomsarbejdsløsheden, men at den stadig er foruroligende høj, nemlig 16,6 % (18,7 % i euroområdet); der henviser til, at unge ifølge udkastet til fælles beskæftigelsesrapport oftere befinder sig i ikke-standardiserede og atypiske ansættelsesforhold, herunder midlertidige job, ufrivilligt deltidsarbejde og lavtlønnede job; der henviser til, at der i 2016 stadig var 6,3 millioner unge i alderen 15-24 år, som hverken var i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er); der henviser til, at medlemsstaterne kan bekæmpe ungdomsarbejdsløshed ved at udarbejde og gennemføre lovgivningsrammer for arbejdsmarkedet, de almene og faglige uddannelsessystemer og en aktive arbejdsmarkedspolitik på grundlag af forbuddet mod forskelsbehandling grundet i alder, jf. artikel 19 TEUF og Rådets direktiv 2000/78/EF om ligebehandling på beskæftigelsesområdet;

| F. | der henviser til, at forskellene i arbejdsløshedsprocenten fra medlemsstat til medlemsstat ganske vist er mindre, men at de alligevel stadig ligger over niveauet fra før krisen; der henviser til, at langtidsledigheden stadig tegner sig for over 50 % af den samlede arbejdsløshed i visse medlemsstater og for 46,6 % i EU og 49,7 % i euroområdet; der henviser til, at arbejdsløshedsprocenten kun registrerer personer, der ikke har et job, og som aktivt har søgt arbejde inden for de sidste fire uger, og mens langtidsledighedsprocenten blot måler andelen af den erhvervsaktive befolkning i alderen 15 til 74 år, der har været arbejdsløs i et år eller mere; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at forskellene i arbejdsløshedsprocenten fra medlemsstat til medlemsstat ganske vist er mindre, men at de alligevel stadig ligger over niveauet fra før krisen; der henviser til, at langtidsledigheden stadig tegner sig for over 50 % af den samlede arbejdsløshed i visse medlemsstater og for 46,6 % i EU og 49,7 % i euroområdet; der henviser til, at arbejdsløshedsprocenten kun registrerer personer, der ikke har et job, og som aktivt har søgt arbejde inden for de sidste fire uger, og mens langtidsledighedsprocenten blot måler andelen af den erhvervsaktive befolkning i alderen 15 til 74 år, der har været arbejdsløs i et år eller mere;

| G. | der henviser til, at den kønsbetingede forskel i beskæftigelsesfrekvensen fortsætter og nu ligger på 11,6 % i EU med en kønsopdelt beskæftigelsesfrekvens for mænd på 76,9 % og for kvinder på 65,3 %, mens forskellen er endnu større for kvinder født uden for EU og romakvinder; der henviser til, at den kønsbetingede forskel er endnu større i forbindelse med deltidsbeskæftigelse med en forskel på 23 % i 2016 og endog over 30 procent i fire medlemsstater, mens procentdelen af ufrivillig deltidsarbejde for kvinder udgjorde 23,5 %; der henviser til, at beskæftigelsesfrekvensen for kvinder med mindst ét barn under 6 år ligger 9 procent lavere end beskæftigelsesfrekvensen for kvinder uden børn, mens 19 % af EU's potentielle kvindelige arbejdsstyrke i 2016 var inaktiv, fordi de passede børn eller plejekrævende voksne; der henviser til, at kvinder som følge af en lavere beskæftigelsesfrekvens i fuldtidsækvivalenter oplevede en betydelig lønforskel på 16,3 % i 2015 i EU i gennemsnit, strækkende sig fra 26,9 % i Estland til 5,5 % i Italien og Luxembourg; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den kønsbetingede forskel i beskæftigelsesfrekvensen fortsætter og nu ligger på 11,6 % i EU med en kønsopdelt beskæftigelsesfrekvens for mænd på 76,9 % og for kvinder på 65,3 %, mens forskellen er endnu større for kvinder født uden for EU og romakvinder; der henviser til, at den kønsbetingede forskel er endnu større i forbindelse med deltidsbeskæftigelse med en forskel på 23 % i 2016 og endog over 30 procent i fire medlemsstater, mens procentdelen af ufrivillig deltidsarbejde for kvinder udgjorde 23,5 %; der henviser til, at beskæftigelsesfrekvensen for kvinder med mindst ét barn under 6 år ligger 9 procent lavere end beskæftigelsesfrekvensen for kvinder uden børn, mens 19 % af EU's potentielle kvindelige arbejdsstyrke i 2016 var inaktiv, fordi de passede børn eller plejekrævende voksne; der henviser til, at kvinder som følge af en lavere beskæftigelsesfrekvens i fuldtidsækvivalenter oplevede en betydelig lønforskel på 16,3 % i 2015 i EU i gennemsnit, strækkende sig fra 26,9 % i Estland til 5,5 % i Italien og Luxembourg;

| H. | der henviser til, at visse medlemsstater oplever strukturelle problemer på arbejdsmarkedet som f.eks. ringe erhvervsfrekvens og et misforhold mellem færdigheder og kompetencer og efterspørgslen på arbejdsmarkedet; der henviser til, at der er et stigende behov for konkrete foranstaltninger for at integrere eller genintegrere den inaktive del af arbejdsstyrken for at imødekomme efterspørgslen på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at visse medlemsstater oplever strukturelle problemer på arbejdsmarkedet som f.eks. ringe erhvervsfrekvens og et misforhold mellem færdigheder og kompetencer og efterspørgslen på arbejdsmarkedet; der henviser til, at der er et stigende behov for konkrete foranstaltninger for at integrere eller genintegrere den inaktive del af arbejdsstyrken for at imødekomme efterspørgslen på arbejdsmarkedet;

| I. | der henviser til, at samfundene i EU bliver ældre (næsten 20 % af den europæiske befolkning er over 65 og skøn tyder på, at det vil nå op på 25 % i 2050), og at ældrekvoten er stigende, hvilket skaber yderligere problemer for medlemsstaterne og muligvis kan tvinge dem til at foretage tilpasninger for fortsat at kunne garantere velfinansierede og stabile socialsikrings-, sundheds- og langtidsplejesystemer og for at kunne opfylde behovet for formel og uformel pleje; der henviser til, at uformelle plejere udgør et absolut nødvendigt aktiv for samfundet; der henviser til, at den forventede levetid ved fødslen i EU-28 faldt en smule i 2015, idet den samlet blev vurderet til 80,6 år (0,3 år lavere end i 2014) og nåede op på 83,3 år for kvinder (0,3 år lavere end i 2014) og 77,9 år for mænd (0,2 år lavere end i 2014); der henviser til, at det var første gang den forventede levetid i EU-28 var faldet siden 2002, hvor data om den forventede levetid blev tilgængelige i alle EU's medlemsstater, og til, at faldet kunne iagttages i de fleste medlemsstater; der henviser til, at det ifølge Eurostat endnu ikke er muligt at sige, om den kortere forventede levealder, der blev iagttaget mellem 2014 og 2015, blot er midlertidig, eller om denne tendens vil fortsætte i de kommende år; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at samfundene i EU bliver ældre (næsten 20 % af den europæiske befolkning er over 65 og skøn tyder på, at det vil nå op på 25 % i 2050), og at ældrekvoten er stigende, hvilket skaber yderligere problemer for medlemsstaterne og muligvis kan tvinge dem til at foretage tilpasninger for fortsat at kunne garantere velfinansierede og stabile socialsikrings-, sundheds- og langtidsplejesystemer og for at kunne opfylde behovet for formel og uformel pleje; der henviser til, at uformelle plejere udgør et absolut nødvendigt aktiv for samfundet; der henviser til, at den forventede levetid ved fødslen i EU-28 faldt en smule i 2015, idet den samlet blev vurderet til 80,6 år (0,3 år lavere end i 2014) og nåede op på 83,3 år for kvinder (0,3 år lavere end i 2014) og 77,9 år for mænd (0,2 år lavere end i 2014); der henviser til, at det var første gang den forventede levetid i EU-28 var faldet siden 2002, hvor data om den forventede levetid blev tilgængelige i alle EU's medlemsstater, og til, at faldet kunne iagttages i de fleste medlemsstater; der henviser til, at det ifølge Eurostat endnu ikke er muligt at sige, om den kortere forventede levealder, der blev iagttaget mellem 2014 og 2015, blot er midlertidig, eller om denne tendens vil fortsætte i de kommende år;

| J. | der henviser til, at demografiske problemer omfatter faktorer såsom affolkning og ringe befolkningstæthed, der hæmmer væksten i de berørte regioner og truer den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at demografiske problemer omfatter faktorer såsom affolkning og ringe befolkningstæthed, der hæmmer væksten i de berørte regioner og truer den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU;

| K. | der henviser til, at skolefrafald udgør ca. 20 % i flere medlemsstater som Malta, Spanien, Rumænien og stadig ligger over EU-målet på 10 % i Portugal, Bulgarien, Italien, Ungarn, Det Forenede Kongerige og Grækenland; der henviser til, at skolefrafald udgør en kompliceret problem på individuelt, nationalt og europæisk plan; der henviser til, at en belastet samfundsøkonomisk baggrund, indvandrerbaggrund og særlige behov er de vigtigste faktorer i ringe uddannelsesmæssige resultater og skolefrafald, idet den gennemsnitlige andel af personer i EU med ringe færdigheder i naturvidenskab i bunden af den socioøkonomiske kvartil i PISA-evalueringen af de studerende i 2015 lå på omkring 34 %, dvs. 26 procent højere end den øverste socioøkonomiske kvartil; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at skolefrafald udgør ca. 20 % i flere medlemsstater som Malta, Spanien, Rumænien og stadig ligger over EU-målet på 10 % i Portugal, Bulgarien, Italien, Ungarn, Det Forenede Kongerige og Grækenland; der henviser til, at skolefrafald udgør en kompliceret problem på individuelt, nationalt og europæisk plan; der henviser til, at en belastet samfundsøkonomisk baggrund, indvandrerbaggrund og særlige behov er de vigtigste faktorer i ringe uddannelsesmæssige resultater og skolefrafald, idet den gennemsnitlige andel af personer i EU med ringe færdigheder i naturvidenskab i bunden af den socioøkonomiske kvartil i PISA-evalueringen af de studerende i 2015 lå på omkring 34 %, dvs. 26 procent højere end den øverste socioøkonomiske kvartil;

| L. | der henviser til, at den socialøkonomiske sektor omfatter 2 millioner virksomheder (omkring 10 % af det samlede EU-tal) og beskæftiger over 14 millioner mennesker (ca. 6,5 % af alle arbejdstagere i EU); der henviser til, at denne sektor spiller en vigtig rolle i forbindelse med at løse de utallige problemer i dagens samfund, ikke mindst den aldrende befolkning; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den socialøkonomiske sektor omfatter 2 millioner virksomheder (omkring 10 % af det samlede EU-tal) og beskæftiger over 14 millioner mennesker (ca. 6,5 % af alle arbejdstagere i EU); der henviser til, at denne sektor spiller en vigtig rolle i forbindelse med at løse de utallige problemer i dagens samfund, ikke mindst den aldrende befolkning;

| M. | der henviser til, at der er 80 millioner europæere med handicap; der henviser til, at gennemførelse af tilgængelighedsforanstaltninger for dem fortsat halter bagefter; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der er 80 millioner europæere med handicap; der henviser til, at gennemførelse af tilgængelighedsforanstaltninger for dem fortsat halter bagefter;

| N. | der henviser til, at der, selv om der er sket visse fremskridt i bekæmpelsen af fattigdom og social udgrænsning, stadig findes dårligt stillede grupper i samfundet, og til, at en uacceptabel antal på 119 mio. europæere risikerer fattigdom eller social udgrænsning, heraf mere end 25 mio. børn (mere end 1 ud af 4 af alle børn i EU), mens der er også fortsat findes regionale uligheder inden for medlemsstaterne og i EU som helhed, hvorfor EU er langt bagud med opfyldelsen af Europa 2020-målene; der henviser til, at indkomstforskellen stadig vokser i to tredjedele af alle EU-medlemsstater; der henviser til, at rigeste 20 % af husstandene i EU som helhed havde en indkomst, der var 5.1 gange højere end de fattigste 20 %, og denne forskel helt oppe på 6.5 eller derover i nogle øst- og sydeuropæiske lande, næsten dobbelt så stor som i nogle af de centraleuropæiske og nordiske lande med de bedste resultater; der henviser til, at den høje grad af ulighed fortsat udgør en hindring for lige muligheder med hensyn til adgang til uddannelse, erhvervsuddannelse og social beskyttelse og derfor hæmmer social retfærdighed, social samhørighed og bæredygtig økonomisk udvikling; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der, selv om der er sket visse fremskridt i bekæmpelsen af fattigdom og social udgrænsning, stadig findes dårligt stillede grupper i samfundet, og til, at en uacceptabel antal på 119 mio. europæere risikerer fattigdom eller social udgrænsning, heraf mere end 25 mio. børn (mere end 1 ud af 4 af alle børn i EU), mens der er også fortsat findes regionale uligheder inden for medlemsstaterne og i EU som helhed, hvorfor EU er langt bagud med opfyldelsen af Europa 2020-målene; der henviser til, at indkomstforskellen stadig vokser i to tredjedele af alle EU-medlemsstater; der henviser til, at rigeste 20 % af husstandene i EU som helhed havde en indkomst, der var 5.1 gange højere end de fattigste 20 %, og denne forskel helt oppe på 6.5 eller derover i nogle øst- og sydeuropæiske lande, næsten dobbelt så stor som i nogle af de centraleuropæiske og nordiske lande med de bedste resultater; der henviser til, at den høje grad af ulighed fortsat udgør en hindring for lige muligheder med hensyn til adgang til uddannelse, erhvervsuddannelse og social beskyttelse og derfor hæmmer social retfærdighed, social samhørighed og bæredygtig økonomisk udvikling;

| O. | der henviser til, at der ifølge Kommissionens publikation "Employment and Social Developments in Europe 2017"i 2015 var 118,8 millioner personer, som risikerede at blive udsat for fattigdom eller social udgrænsning, hvilket er 1,7 millioner flere end i 2008 og langt fra Europa 2020-strategiens mål om at reducere antallet af personer, som risikerede at blive udsat for fattigdom eller social udgrænsning, med 20 millioner, med store forskelle mellem medlemsstaterne, der spænder fra 5 % eller mindre i Tjekkiet eller Tyskland til ca. 20 % i Grækenland og Spanien; der henviser til andelen af børn (0-17), som risikerede at blive udsat for fattigdom eller social udgrænsning, udgjorde 26,4 % i 2016, hvilket var højere end de tilsvarende tal for voksne (16-64, 24,2 %) og næsten 10 procent højere end for de ældre (18,3 % for de over 65-rige); der henviser til, at antallet af børn, der oplever fattigdom, fortsat er alarmerende højt i Europa og i dag udgør over 25 millioner, og at konsekvenserne af fattigdom for børn kan vare hele livet og medføre, at dårlige sociale forhold går i arv fra generation til generation; der henviser til, at socialpolitik er et vigtigt redskab til at opnå samhørighed og bringe EU tættere på borgerne; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der ifølge Kommissionens publikation "Employment and Social Developments in Europe 2017"i 2015 var 118,8 millioner personer, som risikerede at blive udsat for fattigdom eller social udgrænsning, hvilket er 1,7 millioner flere end i 2008 og langt fra Europa 2020-strategiens mål om at reducere antallet af personer, som risikerede at blive udsat for fattigdom eller social udgrænsning, med 20 millioner, med store forskelle mellem medlemsstaterne, der spænder fra 5 % eller mindre i Tjekkiet eller Tyskland til ca. 20 % i Grækenland og Spanien; der henviser til andelen af børn (0-17), som risikerede at blive udsat for fattigdom eller social udgrænsning, udgjorde 26,4 % i 2016, hvilket var højere end de tilsvarende tal for voksne (16-64, 24,2 %) og næsten 10 procent højere end for de ældre (18,3 % for de over 65-rige); der henviser til, at antallet af børn, der oplever fattigdom, fortsat er alarmerende højt i Europa og i dag udgør over 25 millioner, og at konsekvenserne af fattigdom for børn kan vare hele livet og medføre, at dårlige sociale forhold går i arv fra generation til generation; der henviser til, at socialpolitik er et vigtigt redskab til at opnå samhørighed og bringe EU tættere på borgerne;

| P. | der henviser til, at Europa som helhed fortsat oplever en stigende fattigdom blandt personer i arbejde, hvor det højeste niveau er registreret i Spanien (13,1 %), Grækenland (14 %) og Rumænien (18,6 %), hvilket viser, at beskæftigelse alene ikke altid er tilstrækkelig til at løfte mennesker ud af fattigdom, og afspejler forskellige arbejdsmarkedsmønstre, herunder deltidsbeskæftigelse og/eller midlertidig beskæftigelse, lønniveauer og arbejdsintensitet i husholdningerne og dårlige arbejdsvilkår; der henviser til, at lønudviklingen fortsat er afdæmpet i EU og er steget med mindre end 1 % i de sidste to år, og at spredningen i aflønningen af ansatte er ganske omfattende i EU, lige fra 4,6 EUR pr. arbejdstime i Bulgarien til 43,3 EUR i Luxembourg; der henviser til, at væksten i reallønnen haltede bagud i forhold til den gennemsnitlige produktivitetsvækst i 18 af de 28 medlemsstater og endda er bagud i forhold til faldet i arbejdsløsheden; der henviser til, at lønfastsættelse er et nationalt anliggende; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Europa som helhed fortsat oplever en stigende fattigdom blandt personer i arbejde, hvor det højeste niveau er registreret i Spanien (13,1 %), Grækenland (14 %) og Rumænien (18,6 %), hvilket viser, at beskæftigelse alene ikke altid er tilstrækkelig til at løfte mennesker ud af fattigdom, og afspejler forskellige arbejdsmarkedsmønstre, herunder deltidsbeskæftigelse og/eller midlertidig beskæftigelse, lønniveauer og arbejdsintensitet i husholdningerne og dårlige arbejdsvilkår; der henviser til, at lønudviklingen fortsat er afdæmpet i EU og er steget med mindre end 1 % i de sidste to år, og at spredningen i aflønningen af ansatte er ganske omfattende i EU, lige fra 4,6 EUR pr. arbejdstime i Bulgarien til 43,3 EUR i Luxembourg; der henviser til, at væksten i reallønnen haltede bagud i forhold til den gennemsnitlige produktivitetsvækst i 18 af de 28 medlemsstater og endda er bagud i forhold til faldet i arbejdsløsheden; der henviser til, at lønfastsættelse er et nationalt anliggende;

| Q. | der henviser til, at uddannelse er en afgørende forudsætning for unges integration på arbejdsmarkedet og primært er medlemsstaternes ansvar, men dog støttes af Kommissionen; der henviser til, at alle skal have adgang til almen og faglig uddannelse af høj kvalitet i betragtning af, at beskæftigelsesfrekvensen for unge (20-34-årige) med videregående uddannelse er 82,8 % i hele EU mere end 10 procent højere end for personer med en uddannelse på gymnasialt niveau; der henviser til, at der er en stigende tillid til erhvervsuddannelser både hos de unge og hos virksomhederne, der sætter pris på deres kvalifikationer; der henviser til, at en uddannelse, som er opnået i en uformel sammenhæng, også giver europæere afgørende værktøjer til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at uddannelse er en afgørende forudsætning for unges integration på arbejdsmarkedet og primært er medlemsstaternes ansvar, men dog støttes af Kommissionen; der henviser til, at alle skal have adgang til almen og faglig uddannelse af høj kvalitet i betragtning af, at beskæftigelsesfrekvensen for unge (20-34-årige) med videregående uddannelse er 82,8 % i hele EU mere end 10 procent højere end for personer med en uddannelse på gymnasialt niveau; der henviser til, at der er en stigende tillid til erhvervsuddannelser både hos de unge og hos virksomhederne, der sætter pris på deres kvalifikationer; der henviser til, at en uddannelse, som er opnået i en uformel sammenhæng, også giver europæere afgørende værktøjer til arbejdsmarkedet;

| R. | der henviser til, at det, selv om den digitale omstilling kræver, at arbejdstagerne i det mindste har grundlæggende digitale færdigheder, anslås, at 44 % af EU's befolkning ikke har sådanne færdigheder (19); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det, selv om den digitale omstilling kræver, at arbejdstagerne i det mindste har grundlæggende digitale færdigheder, anslås, at 44 % af EU's befolkning ikke har sådanne færdigheder (19);

| S. | der henviser til, at der i overensstemmelse med artikel 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau for mennesker ved fastsættelsen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter; der henviser til, at dette vil bidrage til social integrering, social retfærdighed og ligestilling; der henviser til, at teknologiske og videnskabelige fremskridt, som der udtrykkes tilfredshed med i den årlige vækstundersøgelse, gør det muligt at finde bedre, mere effektive og billigere behandlingsformer og lægemidler; der henviser til, at disse fremskridt bidrager til at sikre, at personer, der lider af særlige kroniske sygdomme, vil være i stand til at træde ind på arbejdsmarkedet eller fortsætte med at arbejde meget længere; der henviser til, at dette mål for øjeblikket trues af høje priser på visse lægemidler; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der i overensstemmelse med artikel 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau for mennesker ved fastsættelsen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter; der henviser til, at dette vil bidrage til social integrering, social retfærdighed og ligestilling; der henviser til, at teknologiske og videnskabelige fremskridt, som der udtrykkes tilfredshed med i den årlige vækstundersøgelse, gør det muligt at finde bedre, mere effektive og billigere behandlingsformer og lægemidler; der henviser til, at disse fremskridt bidrager til at sikre, at personer, der lider af særlige kroniske sygdomme, vil være i stand til at træde ind på arbejdsmarkedet eller fortsætte med at arbejde meget længere; der henviser til, at dette mål for øjeblikket trues af høje priser på visse lægemidler;

| T. | der henviser til, at finanspolitikken i medlemsstaterne har betydning for stabiliseringen af det makroøkonomisk miljø og samtidig også tilstræber andre formål som f.eks. finanspolitisk bæredygtighed og overførsler; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at finanspolitikken i medlemsstaterne har betydning for stabiliseringen af det makroøkonomisk miljø og samtidig også tilstræber andre formål som f.eks. finanspolitisk bæredygtighed og overførsler;

| U. | der henviser til, at tilvejebringelsen og forvaltningen af de sociale sikringsordninger hører under medlemsstaternes kompetence, og at EU koordinerer, men ikke harmoniserer; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at tilvejebringelsen og forvaltningen af de sociale sikringsordninger hører under medlemsstaternes kompetence, og at EU koordinerer, men ikke harmoniserer;

| V. | der henviser til, at den disponible bruttohusstandsindkomst pr. indbygger endnu ikke er kommet op på niveauet fra før krisen i en række medlemsstater, idet tallene for visses vedkommende ligger mellem 20 og 30 % lavere end i 2008; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at den disponible bruttohusstandsindkomst pr. indbygger endnu ikke er kommet op på niveauet fra før krisen i en række medlemsstater, idet tallene for visses vedkommende ligger mellem 20 og 30 % lavere end i 2008;

| W. | der henviser til, at EU's økonomis kapacitet til at fremme langsigtet vækst er ringere end hos vores største konkurrenter; der henviser til, at Kommissionen har vurderet, at den potentielle vækst ligger på omkring 1,4 % i EU i forhold til 2 % i USA; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at EU's økonomis kapacitet til at fremme langsigtet vækst er ringere end hos vores største konkurrenter; der henviser til, at Kommissionen har vurderet, at den potentielle vækst ligger på omkring 1,4 % i EU i forhold til 2 % i USA;

| X. | der henviser til, at sort arbejde berøver arbejdstagerne deres rettigheder og tilskynder til social dumping, hvilket har alvorlige budgetmæssige konsekvenser og negative konsekvenser for beskæftigelsen, produktiviteten, arbejdskvaliteten, kompetenceudviklingen og effektiviteten af pensionsordningerne; der henviser til, at der skal gøres en fortsat indsats for at omdanne sort arbejde til lovligt arbejde; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at sort arbejde berøver arbejdstagerne deres rettigheder og tilskynder til social dumping, hvilket har alvorlige budgetmæssige konsekvenser og negative konsekvenser for beskæftigelsen, produktiviteten, arbejdskvaliteten, kompetenceudviklingen og effektiviteten af pensionsordningerne; der henviser til, at der skal gøres en fortsat indsats for at omdanne sort arbejde til lovligt arbejde;

| Y. | der henviser til, at regionerne i de yderste randområder kæmper med enorme vanskeligheder som følge af deres specifikke kendetegn, der begrænser deres vækstpotentiale; der henviser til, at arbejdsløshedstallene i disse regioner varierer mellem 11,2 % og 27,1 %, og langtidsledigheden mellem 54,5 % og 80,9 %; der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden i disse regioner ligger på over 40 %; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at regionerne i de yderste randområder kæmper med enorme vanskeligheder som følge af deres specifikke kendetegn, der begrænser deres vækstpotentiale; der henviser til, at arbejdsløshedstallene i disse regioner varierer mellem 11,2 % og 27,1 %, og langtidsledigheden mellem 54,5 % og 80,9 %; der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden i disse regioner ligger på over 40 %;

| Z. | der henviser til, at inddragelsen af arbejdsmarkedets parter i udarbejdelsen af de nationale reformprogrammer ifølge undersøgelser fra Eurofound gradvis bliver bedre i de fleste medlemsstater, selv om der fortsat er betydelige forskelle i kvaliteten og effektiviteten af de nationale arbejdsmarkedsparters medvirken i processen med det europæiske semester; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at inddragelsen af arbejdsmarkedets parter i udarbejdelsen af de nationale reformprogrammer ifølge undersøgelser fra Eurofound gradvis bliver bedre i de fleste medlemsstater, selv om der fortsat er betydelige forskelle i kvaliteten og effektiviteten af de nationale arbejdsmarkedsparters medvirken i processen med det europæiske semester;

| AA. | der henviser til, at Eurofounds kommende undersøgelse af arbejdsmarkedsparternes medvirken i det europæiske semester vil vise, at der kan konstateres en voksende bevidsthed i kølvandet på beskæftigelsesretningslinje nr. 7 om styrkelse af arbejdsmarkedets funktion; der imidlertid henviser til, at arbejdsmarkedets parter understreger behovet for at sikre en korrekt medvirken gennem fremme af meningsfulde og rettidige høringer, udveksling af bidrag og feedback og synliggørelse af deres synspunkter; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at Eurofounds kommende undersøgelse af arbejdsmarkedsparternes medvirken i det europæiske semester vil vise, at der kan konstateres en voksende bevidsthed i kølvandet på beskæftigelsesretningslinje nr. 7 om styrkelse af arbejdsmarkedets funktion; der imidlertid henviser til, at arbejdsmarkedets parter understreger behovet for at sikre en korrekt medvirken gennem fremme af meningsfulde og rettidige høringer, udveksling af bidrag og feedback og synliggørelse af deres synspunkter;

| 1. | glæder sig over, at den årlige vækstundersøgelse for 2018 med den integrerede europæiske søjle for sociale rettigheder som en vigtig del af den overordnede politik for at fremme beskæftigelse af høj kvalitet, bæredygtig vækst og investeringer med henblik på at øge produktiviteten og lønningerne, skabe arbejdspladser, mindsker uligheder og fattigdom og forbedre socialsikringen og adgangen til og kvaliteten af den offentlige service; erkender, at den årlige vækstundersøgelse bygger på en strategi med investeringer, strukturreformer og en ansvarlige finanspolitik, som skal kombineres med politikker og foranstaltninger til opfyldelse af principperne og målsætningerne i den europæiske søjle for sociale rettigheder; understreger, at Kommissionen inden for rammerne af det europæiske semester bør forbedre proceduren for samordning af politikken for bedre at kunne overvåge, forebygge og rette op på negative tendenser, der kan øge uligheden og svække de sociale fremskridt eller have negative konsekvenser for den sociale retfærdighed, som et middel til at knytte samordningen af økonomien sammen med beskæftigelse og socialsikring; opfordrer medlemsstaterne til at følge den prioritering, der blev fastlagt i undersøgelsen og den dertil knyttede fælles beskæftigelsesrapport i forbindelse med deres nationale politikker og strategier til fremme af vækst, bæredygtig økonomisk udvikling, beskæftigelse af høj kvalitet, social samhørighed, socialsikring og integration; henviser til betydningen af at beskytte arbejdstagernes rettigheder og fremme arbejdstagernes forhandlingsposition; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fremhæver behovet for socialt og økonomisk afbalancerede strukturreformer, der tilsigter at opnå et socialt AAA gennem bedre integrerende arbejdsmarkeds- og socialpolitikker, som tager udgangspunkt i arbejdstagernes og de sårbare gruppers behov, med det formål at sætte skub i investeringerne og skabe beskæftigelse af høj kvalitet, hjælpe arbejdstagerne til at erhverve de færdigheder, de har brug for, og fremme ligebehandling på arbejdsmarkedet og rimelige arbejdsvilkår, øge arbejdsproduktiviteten, støtte lønudviklingen og bæredygtige og tilstrækkelige sociale sikringsordninger og forbedre levestandarden for alle borgere; understreger behovet for at fremme et gunstigt klima for både erhvervsliv og arbejdstagere med henblik på at skabe mere stabil beskæftigelse, idet der tilstræbes en balance mellem de økonomiske og sociale hensyn og en fælles og supplerende beslutningstagning; opfordrer medlemsstaterne til gradvist at flytte beskatningen fra arbejde over på andre kilder uden at skade socialsikringen; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre foranstaltninger med henblik på at forbedre socialsikringen og mindske ulighederne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at dialogen mellem arbejdsmarkedets parter og kollektive overenskomstforhandlinger er arbejdsgivernes og fagforeningernes vigtigste redskaber til at fastlægge rimelige løn- og arbejdsvilkår, og at stærke kollektive lønforhandlingsordninger øger medlemsstaternes modstandsdygtighed i økonomiske krisetider; minder om, at retten til at føre kollektive overenskomstforhandlinger er et spørgsmål, der vedrører alle europæiske arbejdstagere og har afgørende betydning for demokratiet og retsstatsprincippet, herunder respekt for de grundlæggende sociale rettigheder, og at overenskomstforhandlinger er en grundlæggende europæisk ret, som EU-institutionerne er forpligtet til at respektere i henhold til artikel 28 chartret om grundlæggende rettigheder; opfordrer i denne forbindelse til politikker, der respekterer, fremmer og styrker de kollektive forhandlinger og arbejdstagernes stilling i lønfastsættelsesordningerne, som spiller en afgørende rolle med hensyn til at opnå gode arbejdsvilkår; mener, at alt dette bør gøres med henblik på at støtte den samlede efterspørgsel og det økonomiske genopsving, mindske lønuligheder og bekæmpe fattigdom blandt personer i arbejde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer til, at der gøres en større indsats for at bekæmpe fattigdom og stigende ulighed, og til en styrkelse af de sociale investeringer som følge af de økonomiske og samfundsmæssige fordele; minder om, at økonomier med en højere grad af sociale investeringer er mere modstandsdygtige over for pludselige kriser; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til inden for rammerne af de gældende regler i stabilitets- og vækstpagten at skabe plads til offentlige sociale investeringer og om nødvendigt til flere investeringer i den sociale infrastruktur og støtte til de hårdest ramte grupper for at rette op på uligheder, navnlig gennem sociale sikringsordninger, der tilbyder tilstrækkelig og målrettet indkomststøtte; opfordrer Kommissionen til i givet fald at foretage en mere tilbundsgående vurdering af, hvilke typer udgifter der helt sikkert kan betragtes som sociale investeringer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at det er vigtigt at fremme den mellemkulturelle dialog for at gøre det lettere for migranter, flygtninge og asylansøgere at komme ind på arbejdsmarkedet og blive integreret i samfundet; giver udtryk for bekymring over etniske mindretals fortsatte lave beskæftigelsesfrekvens; opfordrer i den forbindelse medlemsstaterne til at sikre en korrekt gennemførelse af direktiverne 2000/78/EF og 2000/43/EF; minder om, at nyankomne medbringer nye færdigheder og viden, og opfordrer til yderligere udvikling og fremme af værktøjer, der på flere sprog oplyser om de eksisterende muligheder for formel og uformel læring, erhvervsuddannelse, praktikophold og frivilligt arbejde; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre en indsats for at hjælpe personer, som lider af en given sygdom, f.eks. kroniske smerter, med at få adgang til eller forblive på arbejdsmarkedet; fastholder, at arbejdsmarkedet skal være tilpasset til sådanne situationer og gøres mere fleksibelt og ikkediskriminerende, således at de berørte personer ligeledes kan bidrage til EU's økonomiske udvikling, og presset på de sociale sikringssystemer dermed kan lettes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over Kommissionens støtte til investeringer til fremme af miljømæssig bæredygtighed og anerkendelsen af potentialet heraf for hele økonomien; er enig i, at støtten til overgangen til en cirkulær og grøn økonomi har et stort nettojobskabelsespotentiale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over den interinstitutionelle erklæring om den europæiske søjle for sociale rettigheder og mener, at det europæiske semester skal understøtte udviklingen af dens 20 nøgleprincipper vedrørende ligebehandling, adgang til arbejdsmarkedet, rimelige arbejdsvilkår og social beskyttelse og integration og fungere som et referencepunkt og retningslinjer ved gennemførelsen af cyklussen for politisk samordning inden for rammerne af det europæiske semester med henblik på at etablere et socialt AAA og skabe økonomisk vækst og en forudsigelig og holdbar finansiel situation, der er underordnet målene for den økonomiske og beskæftigelsesmæssige politik og dermed tjener til virkeliggørelse af de vigtigste prioriterede mål i Europa 2020-strategien; påpeger, at det europæiske semesters samordningsproces er et afgørende instrument til at konsolidere den europæiske sociale model, som ligger til grund for den sociale søjle; fremhæver, at den europæiske søjle for sociale rettigheder er et første skridt i udviklingen af en fælles tilgang til beskyttelse og udvikling af sociale rettigheder i hele EU, hvilket bør afspejles i de foranstaltninger, der træffes af medlemsstaterne; opfordrer derfor Kommissionen til at fremlægge konkrete forslag til styrkelse af de sociale rettigheder gennem konkrete og specifikke værktøjer (lovgivning, mekanismer for politisk beslutningstagning og finansielle instrumenter) og opnå konkrete resultater; fremhæver de grundlæggende rettigheders forrang; |
| --- | --- |

8.

| 9. | anerkender indsatsen for at styrke den sociale dimension af det europæiske semester; opfordrer til yderligere foranstaltninger til at skabe balance mellem sociale og økonomiske prioriteter og forbedre kvaliteten af overvågning og henstillinger på det sociale område; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over den nye resultattavle, som indeholder 14 overordnede indikatorer til screening af beskæftigelsesmæssige og sociale resultater i medlemsstaterne inden for tre overordnede dimensioner, der er fastlagt i forbindelse med den sociale søjle; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at der i EU i gennemsnit for 11 af de 14 overordnede indikatorer er registreret en forbedring over det seneste år med tilgængelige oplysninger, hvilket bekræfter den stadige forbedring af arbejdsmarkedssituationen og den sociale situation, der har ledsaget den økonomiske genopretning; bemærker imidlertid, at der ifølge Kommissionen er behov for en indsats for at opnå social konvergens i opadgående retning inden for de dimensioner, der er fastlagt i den sociale søjle, og at analysen af de overordnede indikatorer viser mindst én "kritisk situation"i 17 ud af de 28 medlemsstater; |
| --- | --- |

11.

| 12. | erkender, at antallet af personer, der er ramt af fattigdom og social udgrænsning, fortsat er for højt på trods af forbedringer i den økonomiske og beskæftigelsesmæssige situation i de seneste år i EU som helhed, som i imidlertid ikke altid har været lige fordelt; er bekymret over den voksende ulighed i EU og i medlemsstaterne og den stigende andel af arbejdstagere, der er i risiko for fattigdom, ikke kun blandt deltidsansatte, men også fuldtidsansatte; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser på at forbedre forholdene for disse mennesker og i højere grad at anerkende det arbejde, der udføres af NGO'er, organisationer, som bekæmper fattigdom, og personer, der oplever fattigdom, og ekspertisen hos disse parter og tilskynde dem til at deltage i udvekslingen af god praksis; påpeger, at den høje grad af ulighed mindsker økonomiens produktionsniveau og potentialet for bæredygtig vækst; understreger, at integrationen af langtidsledige gennem individuelt skræddersyede foranstaltninger er afgørende for at bekæmpe fattigdom og social udgrænsning og bidrage til bæredygtigheden af de nationale sociale sikringsordninger; opfordrer til etablering af partnerskaber, der omfatter alle relevante interesserede parter og udvikles med henblik på at skabe de nødvendige redskaber til mere effektivt at imødekomme behovene på arbejdsmarkedet, levere effektive løsninger og forebygge langtidsarbejdsløshed; understreger behovet for at gennemføre effektive arbejdsmarkedspolitikker med henblik på at nedbringe langtidsledigheden; finder, at medlemsstaterne endvidere bør hjælpe de arbejdsløse ved at levere overkommelig, lettilgængelig og kvalitetspræget støtte til jobsøgning, uddannelse og omskoling og samtidig beskytte dem, der er ude af stand til at deltage; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til de sociale udviklingsmål, når den fremsætter politiske henstillinger i forbindelse med det europæiske semester; |
| --- | --- |

13.

| 14. | giver endnu en gang udtryk for sin bekymring over forskellene i beskæftigelses- og arbejdsløshedstallene i de forskellige medlemsstater, og advarer navnlig mod det foruroligende omfang af underbeskæftigelse og skjult arbejdsløshed; er navnlig bekymret over den store ungdomsarbejdsløshed på over 11 % i EU med undtagelse af nogle få medlemsstater (Østrig, Tjekkiet, Nederlandene, Ungarn, Malta og Tyskland); mener, at det høje antal NEET'er og unge, der forlader skolen for tidligt, i en række medlemsstater giver særlig anledning til bekymring; glæder sig i denne henseende over en forøgelse af midlerne til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet med 2,4 mia. EUR for perioden 2017-2020; understreger, at man om nødvendigt bør overveje at afsætte flere EU-bevillinger til dette initiativ, og at medlemsstaterne bør sikre, at ungdomsgarantien er fuldt tilgængelig for alle grupper, herunder sårbare personer; henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 5/2017 med titlen „Ungdomsarbejdsløshed – Har EU's politikker gjort en forskel?”; |
| --- | --- |

14.

| 15. | er enig med Kommissionen i, at "de sociale sikringsordninger bør sikre retten til mindsteindkomstydelser"; opfordrer medlemsstaterne til at indføre en passende minimumsindkomst over fattigdomsgrænsen, i overensstemmelse med national lovgivning og praksis og med inddragelse af arbejdsmarkedets parter, for at sikre, at den er tilgængelig for alle mennesker og er rettet mod dem med de største behov; mener, at minimumsindkomstordninger for at være effektive i bekæmpelsen af fattigdom bør kombineres med adgang til overkommelige tjenesteydelser af høj kvalitet og foranstaltninger til at fremme ligestillingen og lette adgangen eller tilbagevenden til arbejdsmarkedet for personer, der befinder sig i en udsat situation, hvis de er arbejdsdygtige; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Kommissionen til at indføre et europæisk socialsikringsnummer for at lette udvekslingen af oplysninger, give folk en oversigt over deres nuværende og tidligere rettigheder og forhindre misbrug; |
| --- | --- |

16.

| 17. | minder Kommissionen om, at adgang til social beskyttelse er en grundlæggende forudsætning for at skabe rimelige arbejdsvilkår, og at det efter høring af arbejdsmarkedets parter er nødvendigt at udarbejde konkrete forslag til sikring af, at alle personer i alle former for beskæftigelse optjener socialsikringsrettigheder, herunder en tilstrækkelig pension; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen til gennem Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) og det europæiske semester at styrke sin indsats for at støtte omfattende offentlige politikker i medlemsstaterne, som fokuserer på at lette overgangen fra uddannelse og (langtids-)ledighed til arbejde, og navnlig til en fuldstændig gennemførelse af de foranstaltninger på nationalt plan, der er beskrevet i Rådets henstilling om integration af langtidsledige på arbejdsmarkedet (20); opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at fremme livslang læring, navnlig for ældre arbejdstagere, med henblik på at hjælpe dem med at tilpasse deres kvalifikationer og fremme deres beskæftigelsesegnethed; |
| --- | --- |

18.

| 19. | er bekymret over det fortsat høje fattigdomsniveau i Europa næsten ti år efter krisens udbrud og den generationskløft, dette har skabt, også i de medlemsstater, som har en lavere andel af personer i risiko for fattigdom eller social udgrænsning; er især bekymret over stigningen i børnefattigdommen og i antallet af fattige i arbejde i flere medlemsstater til trods for de seneste års makroøkonomiske opsving; henviser til, at situationen med hensyn til andelen af børn, der har adgang til vuggestuer og børnehaver er kritisk i mere end en tredjedel af medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af strukturreformer og vurdere deres sociale og fordelingsmæssige følger; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre alt for drastisk at mindske fattigdommen og navnlig børnefattigdommen i EU, og til mere specifikt at fremlægge konkrete forslag, der sætter børnene i centrum for den eksisterende fattigdomsbekæmpelsespolitik i overensstemmelse med sin henstilling om investering i børn og med behørig hensyntagen til de forberedende foranstaltninger, som er indeholdt i EU-budgetterne for 2017 og 2018, og Parlamentets relevante beslutninger, ved at sikre, at der gennemføres foranstaltninger, som giver børn, der er truet af fattigdom, adgang til gratis sundhedspleje, uddannelse og børnepasning, anstændige boligforhold og passende ernæring; understreger behovet for, at medlemsstaterne vedtager nationale planer for nedbringelse af børnefattigdommen, som navnlig tager fat på problemet med, at overførselsindkomster kun i ringe grad mindsker risikoen for fattigdom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | glæder sig over, at man i den årlige vækstundersøgelse for 2018 fokuserer på socialt boligbyggeri og andre former for boligstøtte som væsentlige tjenester, herunder beskyttelse af personer i en vanskelig situation mod uberettiget tvangsudsættelse og tvangsauktioner, og bekæmpelse af hjemløshed; opfordrer om nødvendigt til øget tilsyn med hjemløshed og udelukkelse fra boligmarkedet i forbindelse med semestret og hertil knyttede henstillinger; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glæder sig over Kommissionens forslag til et direktiv om gennemskuelige og forudsigelige arbejdsvilkår i Den Europæiske Union, der erstatter det nuværende direktiv om arbejdsgiverens pligt til at underrette arbejdstageren om vilkårene for arbejdskontrakten eller ansættelsesforholdet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | fremhæver den højere ledighed blandt unge og lavtuddannede arbejdstagere i forhold til voksne, højt kvalificerede arbejdstagere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde gennemførelsen af den nye dagsorden for færdigheder, der tager sigte på at opkvalificere personer med særlige kvalifikationsmæssige problemer, så de kan komme tilbage på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres indsats for at investere i overkommelig og tilgængelig almen og faglig uddannelse af høj kvalitet, i innovation til fremme af arbejdsproduktiviteten, i en aktiv arbejdsmarkedspolitik, i social integration og integration på arbejdsmarkedet og i mere effektive og skræddersyede offentlige og private arbejdsformidlinger under hensyntagen til geografisk og demografisk betingede indkomstforskelle inden for de enkelte regioner og lande for at sikre, at de erhvervede kvalifikationer matcher efterspørgslen på arbejdsmarkedet, for at give folk indflydelse og integrere dem på arbejdsmarkedet og for at mindske antallet af unge, der forlader skolen tidligt; understreger i den forbindelse den voksende efterspørgsel efter digitale og andre færdigheder, der kan overføres, og insisterer på, at udviklingen af dem haster, er nødvendig og bør omfatte alle samfundsgrupper, med særlig vægt lagt på lavtuddannede arbejdstagere og unge; understreger betydningen af initiativer til støtte for den langsigtede mobilitet blandt studerende og unge nyuddannede for at gøre det muligt at udvikle en kvalificeret og mobil arbejdskraft i sektorer med potentiale; |
| --- | --- |

24.

| 25. | er af den opfattelse, at gensidig anerkendelse af kvalifikationer vil kunne bidrage til løsningen af problemet med på den ene side mangel på kvalificeret arbejdskraft på det europæiske arbejdsmarked og på den anden side arbejdsløsheden, navnlig blandt unge; påpeger, at kvalifikationer og færdigheder, der er erhvervet i ikke-formelle og uformelle læringssituationer, er vigtige for så vidt som de øger beskæftigelsesegnetheden hos unge og personer, der har været væk fra arbejdsmarkedet på grund af pasningsforpligtelser; understreger derfor, at det er vigtigt at skabe et valideringssystem for ikke-formelle og uformelle former for viden og erfaring, især sådanne, som er erhvervet ved frivilligt arbejde; glæder sig over, at Kommissionen i den årlige vækstundersøgelse har taget hensyn til betydningen af at anerkende sådanne færdigheder i forbindelse med den nye dagsorden for færdigheder i Europa; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at opgradere erhvervsuddannelserne og styrke den arbejdsbaserede læring, herunder lærlingeuddannelser af høj kvalitet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte lærlingeuddannelser og til fuldt ud at udnytte de Erasmus+-bevillinger, der står til rådighed for lærlinge, for at sikre kvaliteten og attraktiviteten af denne form for uddannelse; gør Kommissionen opmærksom på, at det er nødvendigt at øge de unges udnyttelse af dette program i regionerne i de yderste randområder, som skitseret i Kommissionens meddelelse med titlen "En stærkere og nye strategiske partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi"; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer medlemsstaterne til at optrappe deres indsats for at gennemføre de landespecifikke henstillinger på uddannelses- og ungdomsområdet og at fremme udvekslingen af bedste praksis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at videreføre de initiativer, der sigter mod at øge adgangen til bedre uddannelse, kvalifikationer og beskæftigelse, og til at sikre et stærkere fokus på den grønne og cirkulære økonomi i alle deres tiltag på kvalifikationsområdet; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mener, at en fremtidssikret dagsorden for færdigheder skal omfatte uddannelse i bæredygtighed og indgå i bredere overvejelser omkring erhvervskompetencer på baggrund af den stigende digitalisering og anvendelse af robotteknik i europæiske samfund, idet der ikke blot skal fokuseres på økonomisk vækst, men også på personlig udvikling, forbedret helbred og trivsel for de lærende; |
| --- | --- |

29.

| 30. | glæder sig over Kommissionens meddelelse af 14. november 2017 om styrkelse af europæisk identitet gennem uddannelse og kultur (COM(2017)0673), der omfatter ambitiøse mål på uddannelsesområdet, navnlig ved at skabe et europæisk uddannelsesområde og forbedre sprogundervisningen i EU; |
| --- | --- |

30.

| 31. | minder om, at de kreative industrier er nogle af de mest foretagsomme sektorer, og at kreative uddannelser udvikler færdigheder, der kan overføres, såsom kreativ tænkning, problemløsning, teamwork og opfindsomhed; opfordrer til kunst og kreativ læring indarbejdes i naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM), som følge af den nære sammenhæng mellem kreativitet og innovation; understreger endvidere den kulturelle og kreative sektors muligheder for at bevare og fremme den europæiske kulturelle og sproglige mangfoldighed og for at fremme økonomisk vækst, innovation og beskæftigelse, herunder navnlig beskæftigelsen af unge; understreger, at yderligere fremme af og investeringer i de kulturelle og kreative sektorer i væsentlig grad kan bidrage til investering, vækst, innovation og beskæftigelse; opfordrer derfor Kommissionen til at overveje de muligheder, som hele den kulturelle og kreative sektor, herunder især NGO'er og mindre sammenslutninger, skaber, f.eks. inden for rammerne af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; |
| --- | --- |

31.

| 32. | minder om behovet for at tilskynde piger og unge kvinder til at gennemføre en uddannelse inden for IKT og opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde piger og unge kvinder til at studere STEM-fag, samtidig med at de dækker kunst og humaniora, og til at øge repræsentationen af kvinder på STEM-områderne; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til under hensyntagen til nærhedsprincippet at træffe alle de nødvendige foranstaltninger til forbedring af de tjenester og den lovgivning, der er vigtige for en ordentlig balance mellem arbejdsliv og privatliv og ligestilling mellem kønnene; opfordrer til udvikling af tilgængelige og overkommelige børnepasnings- og førskoleundervisningstilbud af høj kvalitet samt plejetilbud for personer med behov herfor og til skabelse af gunstige betingelser for forældre og omsorgspersoner ved at skabe mulighed for fordelagtig familieorlov og fleksible arbejdsordninger, der udnytter potentialet i de nye teknologier, garanterer den sociale sikring og om nødvendigt indebærer relevant faglig uddannelse; understreger imidlertid nødvendigheden af at lette byrden på familiemedlemmer med pasningsforpligtelser og opfordrer til etablering af et reguleret tilbud om hus- og omsorgshjælp, som kan gøre det lettere at opnå balance mellem arbejde og privatliv og samtidig bidrage til jobskabelsen; understreger i den forbindelse mulighederne for offentligt-private partnerskaber og den vigtige rolle, som sociale tjenesteydere og virksomheder i den sociale økonomi spiller; understreger navnlig nødvendigheden af at føre tilsyn med fremskridt på det sociale område og ligestillingsområdet, af at medtage kønsaspekter og af at vurdere konsekvenserne af reformerne over en vis tidsperiode; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre mål for pleje af ældre, personer med handicap og andre omsorgskrævende personer i lighed med Barcelona-målene, kombineret med kontrolredskaber til sikring af, at de nås; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde hen imod kvalitative standarder for alle pasnings- og plejetjenester, herunder for deres udbredelse, tilgængelighed og overkommelighed; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tage konklusionerne fra Rådet (Beskæftigelse, Socialpolitik, Sundhed og Forbrugeranliggender (EPSCO) om styrkelse af lokalsamfundsbaseret støtte og pleje med henblik på et selvstændigt liv til efterretning og fastlægge en klar strategi og tilvejebringe omfattende investeringer for at udvikle moderne lokalsamfundsbaserede tjenester af høj kvalitet og øge støtten til plejere, især plejere i familien; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre arbejdets kvalitet, både med hensyn til arbejdsvilkår, sundhed og sikkerhed og med hensyn til lønninger, der muliggør en hensigtsmæssig planlægning af livsvilkår og familieforhold; understreger vigtigheden af en effektiv bekæmpelse af sort arbejde gennem inddragelse af arbejdsmarkedets parter og indførelse af passende bøder; opfordrer medlemsstaterne til at forstærke deres indsats for at gøre sort arbejde til lovligt arbejde ved at styrke deres arbejdstilsynsmekanismer og iværksætte foranstaltninger, der giver arbejdstagerne mulighed for at flytte fra den uformelle til den formelle økonomi; minder medlemsstaterne om eksistensen af platformen om sort arbejde, som de bør deltage aktivt i og benytte til deres udveksling af bedst praksis med henblik på at bekæmpe sort arbejde, postkasseselskaber og proformaselvstændighed, idet alle disse fænomener truer såvel kvaliteten af arbejdet og arbejdstagernes adgang til sociale beskyttelsesordninger som de nationale offentlige finanser og fører til illoyal konkurrence mellem europæiske virksomheder; glæder sig over de nye initiativer, Kommissionen har foreslået, såsom lanceringen af en offentlig høring om en europæisk arbejdstilsynsmyndighed og et europæisk socialsikringsnummer; opfordrer derfor medlemsstaterne til at sikre deres arbejdstilsyn og andre relevante offentlige organer tilstrækkelige ressourcer til at gribe ind over for sort arbejde, til at udvikle strategier for at bringe arbejdstagere fra den grå til en formelle økonomi og til at forbedre det grænseoverskridende samarbejde mellem tilsynsmyndigheder og den elektroniske udveksling af oplysninger og data med henblik på at forbedre effektiviteten af de kontroller, der skal forebygge og bekæmpe socialt bedrageri og sort arbejde og mindske de administrative byrder; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at aktive arbejdsmarkedspolitikker er effektive og er udformet på en sådan måde, at de understøtter mobilitet mellem sektorer og omskoling af arbejdstagere, hvilket vil blive stadig vigtigere, efterhånden som arbejdsmarkeder tilpasser sig den digitale omstilling af økonomien; |
| --- | --- |

36.

| 37. | fremhæver SMV'ernes og de sociale virksomheders potentiale for jobskabelse og økonomien generelt; mener, at det er afgørende at vurdere det store antal nystartede virksomheder, der går konkurs, for at lære af erfaringerne i fremtiden og støtte iværksættervirksomhed, bl.a. gennem udvikling af og støtte til sociale og cirkulære økonomiske modeller; mener desuden, at det er af afgørende betydning at forbedre erhvervsklimaet ved at fjerne administrative byrder og tilpasse kravene, forbedre adgangen til finansiering og støtten til udvikling af skattemodeller og forenklede procedurer for overholdelse af skattereglerne som er til fordel for SMV'er, selvstændige erhvervsdrivende, mikrovirksomheder, nystartede virksomheder og socialøkonomiske virksomheder, og at forebygge skatteunddragelse og mangel på pålidelige oplysninger om beskatningsgrundlag og virksomhedernes reelle ejere; opfordrer medlemsstaterne til at udvikle politikker, som fremmer en ansvarlig og effektiv iværksætterkultur blandt unge fra et tidligt alderstrin i form af tilbud om praktikophold og virksomhedsbesøg og den rette viden til at undgå konkurs; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at videreføre Erasmusprogrammet for unge iværksættere; opfordrer medlemsstaterne til at støtte foreninger og initiativer, der hjælper unge iværksættere med at udvikle innovative projekter; |
| --- | --- |

37.

| 38. | fremhæver, at socialt iværksætteri er et område i vækst, der kan fremme økonomien og samtidig afhjælpe afsavn, social udgrænsning og andre samfundsproblemer; mener derfor, at iværksætteruddannelser bør omfatte en social dimension og behandle emner som f.eks. fairtrade, sociale virksomheder og alternative forretningsmodeller, som f.eks. kooperativer, med henblik på at tilstræbe en mere social, inklusiv og bæredygtig økonomi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | påpeger, at sociale virksomheder spillede en afgørende rolle for at mindske virkningerne af krisen; understreger derfor, at det er nødvendigt at give sådanne virksomheder mere støtte, navnlig ved at give dem adgang til forskellige former for finansiering, herunder EU's fonde, og mindske deres administrative byrder; understreger, at det er nødvendigt at give dem en retlig ramme, der anerkender deres aktiviteter i EU og forhindrer illoyal konkurrence; beklager, at den årlige vækstundersøgelse ikke omfatter en vurdering af deres aktiviteter, som Parlamentet har anmodet om; |
| --- | --- |

39.

| 40. | anerkender, at kvinder fortsat er underrepræsenteret på arbejdsmarkedet; mener i den henseende, at fleksible ansættelseskontrakter, herunder frivillige kontrakter om midlertidig beskæftigelse og deltidsbeskæftigelse, kan spille en vigtig rolle med hensyn til at øge beskæftigelsen hos grupper, som ellers ville være udelukket fra arbejdsmarkedet, herunder kvinder; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at investere i forskning og fremme udvikling af ny produktionsteknologi og nye tjenesteydelser som led i en retfærdig omstilling; fremhæver deres potentiale til at øge produktiviteten og bæredygtigheden, skabe ny kvalitetsbeskæftigelse og stimulere den langsigtede udvikling; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme investeringerne i F&U-sektoren i overensstemmelse med Europa 2020-strategien; mener, at investeringer i denne sektor bidrager til at øge økonomiens konkurrenceevne og produktivitet og dermed fremmer skabelsen af stabile arbejdspladser og højere lønninger; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger betydningen af at sikre adgang til bredbånd i alle regioner, herunder landdistrikter og regioner med alvorlige og permanente naturlige eller demografiske problemer, med henblik på at fremme en harmonisk udvikling i hele EU; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mener, at den demografiske tilbagegang, som rammer EU's regioner i forskelligt omfang, er én af de alvorligste hindringer for EU's udvikling, som nødvendiggør en differentieret tilgang og indsats; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre foranstaltninger med det formål at tackle denne udfordring; understreger, at demografisk tilbagegang kræver en holistisk tilgang, som bør omfatte tilpasning af den nødvendige infrastruktur, kvalitetsbeskæftigelse til en anstændig løn, forbedring af offentlige tjenesteydelser samt frivillige fleksible arbejdsordninger, som skal gå hånd i hånd med tilstrækkelig tryghed i ansættelsen og adgang til socialsikring; |
| --- | --- |

44.

| 45. | glæder sig over, at Kommissionen i sit europæiske statistiske program har medtaget behovet for at levere statistikker om demografiske problemer som f.eks. affolkning og ringe befolkningstæthed; mener, at sådanne data vil give et præcist billede af de problemer, som de pågældende regioner står over for, og dermed gøre det muligt at finde frem til bedre løsninger; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til disse statistikker i den kommende flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

45.

| 46. | minder om, at den stigende forventede levealder nødvendiggør en tilpasning af pensionssystemerne for at bevare deres bæredygtighed og sikre ældre mennesker en ordentlig livskvalitet; påpeger, at dette kan opnås ved at reducere den økonomiske forsørgerbyrde, bl.a. ved at skabe passende arbejdsvilkår med henblik på at gøre det muligt for dem, der ønsker at arbejde længere, at gøre det og ved på medlemsstatsplan og i samarbejde med arbejdsmarkedets parter at vurdere behovet for at gøre både den lovpligtige og den effektive pensionsalder mere bæredygtig i forhold til stigningen i den forventede levealder og antallet af pensionsforsikringsbidragsår, ved at forebygge tidlig udtræden af arbejdsmarkedet, og ved at integrere unge, flygtninge og indvandrere på arbejdsmarkedet; opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at styrke folkepensions- og arbejdsmarkedspensionsordningerne og indføre godskrivning af plejeperioder for at kompensere for både mænds og kvinders tabte bidrag på grund af forpligtelser vedrørende børnepasning og langtidspleje som et middel til at rette op på den kønsbestemte pensionsforskelle og sikre en tilstrækkelig pensionsindkomst, som ligger over fattigdomsgrænsen og gør det muligt at leve et værdigt og uafhængigt liv; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at føre en politik for aktiv aldring, social inklusion af ældre og solidaritet mellem generationerne; minder om, at mere omkostningseffektive og langsigtede sundhedssystemer, der sikrer rettidig adgang til prismæssigt overkommelige, forebyggende og helbredende sundhedsydelser af god kvalitet også er afgørende for produktiviteten; |
| --- | --- |

47.

| 48. | er af den opfattelse, at samhørighedspolitikken som den vigtigste offentlige investeringspolitik i Den Europæiske Union har vist sig at være effektiv til at mindske uligheder samt styrke den sociale inklusion og mindske fattigdommen, hvorfor der bør afsættes flere bevillinger til den i den kommende flerårige finansielle ramme; mener, at Den Europæiske Socialfond bør bevares som det vigtigste EU-instrument til integration og reintegration af arbejdstagere på arbejdsmarkedet samt for støtteforanstaltninger til fremme af social integration og bekæmpelse af fattigdom og ulighed og til at støtte gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder; opfordrer Kommissionen til at styrke ESF for at støtte gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder i den næste FFR; |
| --- | --- |

48.

| 49. | understreger nødvendigheden af, at EFSI støtter vækst og beskæftigelse gennem investeringsprojekter med høj risiko, og af at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed og langtidsledighed; er imidlertid bekymret over den enorme skævhed i udnyttelsen af fondens midler i henholdsvis EU-15 og EU-13. understreger desuden den rolle, som EU-programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI) spiller for at fremme en høj grad af kvalitet og holdbarhed i beskæftigelsen, sikre en tilstrækkelig og anstændig social beskyttelse samt bekæmpe social udgrænsning og fattigdom; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer medlemsstaterne til at overveje at sænke skatter og afgifter på væsentlige områder, navnlig fødevarer, som et af de mest fundamentale skridt til at opnå social retfærdighed; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere bestræbelserne på yderligere integrering af handicappede på arbejdsmarkedet ved at fjerne lovgivningsmæssige hindringer, bekæmpe forskelsbehandling og tilpasse arbejdspladser samt ved at skabe incitamenter for, at de kommer i beskæftigelse; minder om, at tilpasning af arbejdsmiljøet til personer med handicap, deres integrering på alle niveauer inden for almen og faglig uddannelse og målrettet finansiel bistand er vigtige foranstaltninger, som kan hjælpe dem med i fuld udstrækning at blive integreret på arbejdsmarkedet og i samfundet generelt; opfordrer Kommissionen til at medtage indikatorer for arbejdsmarkedsmæssig og social integration af personer med handicap i den sociale resultattavle; |
| --- | --- |

51.

| 52. | glæder sig over integreringen af rettigheder for personer med handicap i de foreslåede nye retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik, der er vedføjet den årlige vækstundersøgelse for 2018; opfordrer ikke desto mindre til, at disse bestemmelser kommer til at omfatte konkrete foranstaltninger til at nå de erklærede mål i overensstemmelse med EU's og medlemsstaternes forpligtelser i henhold til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (CRPD); |
| --- | --- |

52.

| 53. | tilskynder medlemsstaterne til at gennemføre de nødvendige foranstaltninger for at sikre social integration af flygtninge og personer, der tilhører etniske mindretal eller har indvandrerbaggrund; |
| --- | --- |

53.

| 54. | understreger, at misforholdet mellem udbuddet af og efterspørgslen efter arbejdskraft er et problem, som arbejdsgivere i alle EU's regioner oplever, selv i de mest udviklede regioner, at problemet ikke kan løses gennem usikre og ustabile ansættelsesforhold; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme foranstaltninger, der letter arbejdstagernes mobilitet mellem job, brancher og lokaliteter for at imødekomme efterspørgslen efter arbejdskraft både i mindre gunstigt og bedre stillede regioner og samtidig sikre stabilitet og anstændige arbejdsvilkår og faglig udvikling og forfremmelser; erkender, at arbejdskraftens mobilitet mellem medlemsstaterne bidrager til at skabe balance mellem udbud og efterspørgsel; opfordrer desuden Kommissionen og medlemsstaterne til at rette særlig opmærksomhed mod de ganske særlige vilkår for grænseoverskridende arbejdstagere og arbejdstagere i udkantsområder og regioner i de yderste randområder; |
| --- | --- |

54.

| 55. | beklager, at regionerne i de yderste randområder på trods af talløse opfordringer fra Europa-Parlamentet stadig ikke er medtaget i den årlige vækstundersøgelse; opfordrer indtrængende Kommissionen til med henblik på at sikre ligebehandlingen af regionerne og fremme den opadgående konvergens, som har været meget drøftet, at øge anvendelsen af artikel 349 i TEUF i et forsøg på at fremme integrationen af regionerne i de yderste randområder i EU; understreger, at det er nødvendigt fortsat at vise regionerne i den yderste periferi særlig opmærksomhed, ikke blot med hensyn til tildeling af midler, men også i lyset af de virkninger, som EU's politikker kan have på deres sociale situation og beskæftigelsesniveau; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger, at væksten i reallønnen i den senere tid her haltet bagefter væksten i produktivitet, selvom der er sket forbedringer på arbejdsmarkedet; minder om, at det er af afgørende betydning, at reallønnen stiger i takt med produktivitetsstigninger, hvis der skal gøres noget ved ulighederne; |
| --- | --- |

56.

| 57. | understreger den rolle, som arbejdsmarkedets parter som de vigtigste interesserede parter, dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på nationalt plan samt civilsamfundet spiller i reformprocessen, og merværdien af deres aktive medvirken i udformningen, tilrettelæggelsen og gennemførelsen af reformer; understreger, at den effektive inddragelse af arbejdsmarkedets parter i udformningen af politikken vil gøre det muligt for dem i højere grad at engagere sig i de nationale reformer, der vedtages i forlængelse af de landespecifikke henstillinger fra det europæiske semester, og i sidste ende styrke deres ejerskab af resultaterne; opfordrer derfor Kommissionen til at foreslå retningslinjer en for fyldestgørende inddragelse af alle relevante interesserede parter; er enig i, at nye former for beskæftigelse i det globaliserede marked kræver nye former for dialoger mellem arbejdsmarkedets parter og med civilsamfundet, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte udformningen af sådanne nye former for dialoger og beskyttelse disse nye former for beskæftigelse; understreger, at arbejdstagere skal orienteres om deres rettigheder og beskyttes i tilfælde af, at de anmelder misbrug; mener, at der skal sikre en dialog mellem arbejdsmarkedets parter i alle faser af det europiske semester, hvis der skal gøres fremskridt i retning af stigende konvergens; bekræfter, at medlemsstaterne er nødt til at hjælpe folk med at erhverve de færdigheder, der er nødvendige på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger, at fordelingen af færdigheder hos arbejdsstyrken i 2016 ifølge Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelserne (CEDEFOP) og EU2020-resultattavlen i vid udstrækning matchede kvalifikationskravene på arbejdsmarkedet, medens udbuddet af arbejdskraft oversteg efterspørgslen inden for alle typer kvalifikationer, dog navnlig for lave og mellemhøje kvalifikationer; understreger, at CEDEFOP’s prognoser viser en parallel stigning i færdigheder på både efterspørgsels- og udbudssiden frem til 2025, medens kvalifikationsniveauet i arbejdsstyrken forventes at ændre sig hurtigere end det kvalifikationsniveau, der kræves på arbejdsmarkedet; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til igen nøje at undersøge vanskelighederne ved at få adgang til arbejdsmarkedet; er foruroliget over stigningen i andelen af overkvalificerede (25 % i 2014); |
| --- | --- |

58.

| 59. | understreger, at kønsdiskrimination såsom forskelle i aflønningen eller beskæftigelsesfrekvensen for mænd og kvinder stadig er meget stor, idet den gennemsnitlige bruttotimeløn for mandlige ansatte er ca. 16 % højere end for kvindelige ansatte; understreger, at disse mangler skyldes underrepræsentationen af kvinder i velbetalte sektorer, forskelsbehandling på arbejdsmarkedet og den høje antal kvinder, der arbejder på deltid; opfordrer indtrængende til, at der gøres yderligere fremskridt for at indsnævre disse forskelle; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at indføje en ligestillingssøjle og en overordnet ligestillingsmålsætning i EU 2020-strategien; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer medlemsstaterne til at indarbejde kønsdimensionen og ligestillingsprincippet i deres nationale reformprogrammer og stabilitets- og konvergensprogrammer ved at opstille kvalitative mål og fastlægge foranstaltninger, der skal rette op på de vedvarende kønsforskelle; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0355.

(3)  EUT L 59 af 2.3.2013, s. 5.

(4)  EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 57.

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0451.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0418.

(7)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0403.

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0360.

(9)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0260.

(10)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0073.

(11)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0039.

(12)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0010.

(13)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0338.

(14)  EUT C 35 af 31.1.2018, s. 157.

(15)  EUT C 366 af 27.10.2017, s. 19.

(16)  EUT C 265 af 11.8.2017, s. 48.

(17)  EUT C 75 af 26.2.2016, s. 130.

(18)  EUT C 65 af 19.2.2016, s. 40.

(19)  The Digital Economy and Society Index (Indekset over den digitale økonomi og det digitale samfund), Europa-Kommissionen.

(20)  EUT C 67 af 20.2.2016, s. 1.

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/102 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/102

---

P8_TA(2018)0079

Situationen i Maldiverne

Europa-Parlamentets beslutning af 15. marts 2018 om situationen i Maldiverne (2018/2630(RSP))

(2019/C 162/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Maldiverne, navnlig beslutningerne af 16. september 2004 (1), 30. april 2015 (2), 17. december 2015 (3) og 5. oktober 2017 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Maldiverne, navnlig beslutningerne af 16. september 2004 (1), 30. april 2015 (2), 17. december 2015 (3) og 5. oktober 2017 (4),

| — | der henviser til erklæringerne fra talsmanden for EU-Udenrigstjenesten af 2. februar 2018 om afgørelsen fra højesteret i Maldiverne af 1. februar 2018 (5) og af 6. februar 2018 om situationen i Maldiverne (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra talsmanden for EU-Udenrigstjenesten af 2. februar 2018 om afgørelsen fra højesteret i Maldiverne af 1. februar 2018 (5) og af 6. februar 2018 om situationen i Maldiverne (6),

| — | der henviser til den fælles lokale erklæring af 30. januar 2018 fra EU-delegationen med accept af EU's missionschefer i Colombo, som er akkrediteret til Maldiverne, om den nye anholdelse af parlamentsmedlem Faris Maumoon (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles lokale erklæring af 30. januar 2018 fra EU-delegationen med accept af EU's missionschefer i Colombo, som er akkrediteret til Maldiverne, om den nye anholdelse af parlamentsmedlem Faris Maumoon (7),

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Maldiverne har tiltrådt, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Maldiverne har tiltrådt,

| — | der henviser til den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, som Maldiverne har tiltrådt, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, som Maldiverne har tiltrådt,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende dødsstraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende dødsstraf,

| — | der henviser til den officielle tjenesterejse til Maldiverne foretaget af Den Europæiske Parlamentariske Delegation for Forbindelserne med Landene i Sydasien fra den 29. til den 31. oktober 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til den officielle tjenesterejse til Maldiverne foretaget af Den Europæiske Parlamentariske Delegation for Forbindelserne med Landene i Sydasien fra den 29. til den 31. oktober 2017,

| — | der henviser til erklæringen af 7. februar 2018 fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Zeid Ra’ad Al Hussein, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 7. februar 2018 fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Zeid Ra’ad Al Hussein,

| — | der henviser til erklæringen af 6. februar 2018 fra præsidiet for Europa-Parlamentets delegation for Sydasien om situationen i Maldiverne, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 6. februar 2018 fra præsidiet for Europa-Parlamentets delegation for Sydasien om situationen i Maldiverne,

| — | der henviser til Udenrigsrådets konklusioner om Maldiverne, som Rådet vedtog på sin 3598. samling den 26. februar 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Udenrigsrådets konklusioner om Maldiverne, som Rådet vedtog på sin 3598. samling den 26. februar 2018,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| — | der henviser til mødet mellem FN's generalsekretær og Mohamed Asim, udenrigsminister i Republikken Maldiverne, den 28. september 2017, hvor der blev givet udtryk for bekymring over den politiske situation i landet, |
| --- | --- |

—

der henviser til mødet mellem FN's generalsekretær og Mohamed Asim, udenrigsminister i Republikken Maldiverne, den 28. september 2017, hvor der blev givet udtryk for bekymring over den politiske situation i landet,

| — | der henviser til erklæringen fra den internationale advokatforening (UIA) den 7. marts 2018, hvori den udtrykte alvorlig bekymring om retsstaten og domstolenes uafhængighed i Maldiverne, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra den internationale advokatforening (UIA) den 7. marts 2018, hvori den udtrykte alvorlig bekymring om retsstaten og domstolenes uafhængighed i Maldiverne,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at det første demokratiske valg i 2008 og vedtagelsen af en ny forfatning havde rejst store forventninger om, at Maldiverne ville overvinde årtiers autoritære styre og bevæge sig i retning af et demokratisk system, men den seneste udvikling udgør en alvorlig trussel mod konkretiseringen af disse udsigter; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det første demokratiske valg i 2008 og vedtagelsen af en ny forfatning havde rejst store forventninger om, at Maldiverne ville overvinde årtiers autoritære styre og bevæge sig i retning af et demokratisk system, men den seneste udvikling udgør en alvorlig trussel mod konkretiseringen af disse udsigter;

| B. | der henviser til, at medlemmer af oppositionspartier, uafhængige journalister og menneskerettighedsforkæmpere beretter om flere trusler og angreb fra myndigheder, politi og ekstremistiske grupper; der henviser til, at der er blevet udtrykt bekymring over den stærkt politiserede maldiviske dommerstand, som i årenes løb har misbrugt deres beføjelser og handlet til fordel for det regerende parti og imod oppositionspolitikere; der henviser til, at der er stadig mere dokumentation for, at strafferetlige anklager mod politiske modstandere af præsident Abdulla Yameen Abdul Gayoom (i det følgende benævnt præsident Yameen) kan have været politisk motiverede; der henviser til, at den tidligere præsident Maumoon Abdul Gayoom blev anholdt i februar 2018; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at medlemmer af oppositionspartier, uafhængige journalister og menneskerettighedsforkæmpere beretter om flere trusler og angreb fra myndigheder, politi og ekstremistiske grupper; der henviser til, at der er blevet udtrykt bekymring over den stærkt politiserede maldiviske dommerstand, som i årenes løb har misbrugt deres beføjelser og handlet til fordel for det regerende parti og imod oppositionspolitikere; der henviser til, at der er stadig mere dokumentation for, at strafferetlige anklager mod politiske modstandere af præsident Abdulla Yameen Abdul Gayoom (i det følgende benævnt præsident Yameen) kan have været politisk motiverede; der henviser til, at den tidligere præsident Maumoon Abdul Gayoom blev anholdt i februar 2018;

| C. | der henviser til, at første runde af præsidentvalget efter planen skal finde sted i september 2018; der henviser til, at præsidenten har inviteret det internationale samfund til at observere valgprocessen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at første runde af præsidentvalget efter planen skal finde sted i september 2018; der henviser til, at præsidenten har inviteret det internationale samfund til at observere valgprocessen;

| D. | der henviser til, at en beslutning af 1. februar 2018 af Maldivernes højesteret annullerede straffesagen mod ledende politikere og indrømmede, at retssagerne mod dem ikke havde været retfærdige; der henviser til, at dommen tilpligtede til øjeblikkelig løsladelse af ni personer, herunder otte af oppositionens politiske ledere, herunder Mohamed Nasheed, der er i eksil, og til genindsættelse af 12 suspenderede medlemmer af Parlamentet; der henviser til, at regeringen har et flertal i Parlamentet, så længe de 12 parlamentsmedlemmer har fået frataget deres mandater; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en beslutning af 1. februar 2018 af Maldivernes højesteret annullerede straffesagen mod ledende politikere og indrømmede, at retssagerne mod dem ikke havde været retfærdige; der henviser til, at dommen tilpligtede til øjeblikkelig løsladelse af ni personer, herunder otte af oppositionens politiske ledere, herunder Mohamed Nasheed, der er i eksil, og til genindsættelse af 12 suspenderede medlemmer af Parlamentet; der henviser til, at regeringen har et flertal i Parlamentet, så længe de 12 parlamentsmedlemmer har fået frataget deres mandater;

| E. | der henviser til, at præsident Yameens den 5. februar 2018 efter højesterets afgørelse erklærede en 15-dages undtagelsestilstand; der henviser til, at med erklæringen af undtagelsestilstand blev en lang række menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, der er nedfældet i forfatningen, suspenderet, herunder retten til at deltage i fredelige forsamlinger og frihed fra ulovlig anholdelse og tilbageholdelse; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at præsident Yameens den 5. februar 2018 efter højesterets afgørelse erklærede en 15-dages undtagelsestilstand; der henviser til, at med erklæringen af undtagelsestilstand blev en lang række menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, der er nedfældet i forfatningen, suspenderet, herunder retten til at deltage i fredelige forsamlinger og frihed fra ulovlig anholdelse og tilbageholdelse;

| F. | der henviser til, at to af de siddende dommere, herunder højesterets retspræsident, blev arresteret, hvilket fik de resterende siddende dommere til at annullere den oprindelige ordre; der henviser til, at medlemmer af retsvæsenet og politiske modstandere i klar manglende respekt for retsvæsenets uafhængighed er blevet tilbageholdt på vilkårlig vis; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at to af de siddende dommere, herunder højesterets retspræsident, blev arresteret, hvilket fik de resterende siddende dommere til at annullere den oprindelige ordre; der henviser til, at medlemmer af retsvæsenet og politiske modstandere i klar manglende respekt for retsvæsenets uafhængighed er blevet tilbageholdt på vilkårlig vis;

| G. | der henviser til, at på trods af hundredvis af borgeres fredelige protester blev undtagelsestilstanden den 20. februar 2018 af parlamentet forlænget med yderligere 30 dage, hvilket blev anset for forfatningsstridig af Maldiverne statsadvokat, men stadfæstet af Højesteret; der henviser til, at afstemningen om at forlænge undtagelsestilstanden blev tvunget igennem i Parlamentet til trods for manglende beslutningsdygtighed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at på trods af hundredvis af borgeres fredelige protester blev undtagelsestilstanden den 20. februar 2018 af parlamentet forlænget med yderligere 30 dage, hvilket blev anset for forfatningsstridig af Maldiverne statsadvokat, men stadfæstet af Højesteret; der henviser til, at afstemningen om at forlænge undtagelsestilstanden blev tvunget igennem i Parlamentet til trods for manglende beslutningsdygtighed;

| H. | der henviser til, at Rådet for Udenrigsanliggender med bekymring har fulgt den nylige forværring af situationen i Maldiverne og opfordrer alle i landet, navnlig de retshåndhævende styrker, til at udvise tilbageholdenhed; der henviser til, at en fælles erklæring blev vedtaget på det 37. møde i Menneskerettighedsrådet på vegne af over 40 lande, herunder alle EU-medlemsstater, den 8. marts 2018, og i erklæringen opfordredes regeringen i Maldiverne til at genoprette forfatningsmæssige rettigheder og domstolenes uafhængighed, og der blev givet støtte til den korrekte funktion af landets parlament, og regeringen opfordredes til at løslade politiske fanger og deres familier; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Rådet for Udenrigsanliggender med bekymring har fulgt den nylige forværring af situationen i Maldiverne og opfordrer alle i landet, navnlig de retshåndhævende styrker, til at udvise tilbageholdenhed; der henviser til, at en fælles erklæring blev vedtaget på det 37. møde i Menneskerettighedsrådet på vegne af over 40 lande, herunder alle EU-medlemsstater, den 8. marts 2018, og i erklæringen opfordredes regeringen i Maldiverne til at genoprette forfatningsmæssige rettigheder og domstolenes uafhængighed, og der blev givet støtte til den korrekte funktion af landets parlament, og regeringen opfordredes til at løslade politiske fanger og deres familier;

| I. | der henviser til, at aktivister fra civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere i Maldiverne fortsat udsættes for trusler og intimidering fra yderligtgående kræfters side og juridisk chikane fra myndighedernes side, som i tilfældet med Shahindha Ismail, administrerende direktør for det maldiviske demokratiske netværk, som er mål for nyhedsartikler, dødstrusler og politimæssig efterforskning på grund af hendes kampagner mod religiøs fundamentalisme og radikalisering; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at aktivister fra civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere i Maldiverne fortsat udsættes for trusler og intimidering fra yderligtgående kræfters side og juridisk chikane fra myndighedernes side, som i tilfældet med Shahindha Ismail, administrerende direktør for det maldiviske demokratiske netværk, som er mål for nyhedsartikler, dødstrusler og politimæssig efterforskning på grund af hendes kampagner mod religiøs fundamentalisme og radikalisering;

| J. | der henviser til, at præsident Yameen gentagne gange har erklæret sin hensigt om at genoptage statssanktionerede henrettelser og dermed bringe et 60-årigt moratorium til ophør; der henviser til, at Maldiverne i strid med folkeretten tillader at idømme mindreårige dødsstraf, som skal eksekveres, når de fylder 18 år; der henviser til, at i mindst tre tilfælde, navnlig sagerne Hussein Humaam Ahmed, Ahmed Murrath og Mohamed Nabeel har højesteret på Maldiverne bekræftet dødsstraf for dømte personer, hvor retssagerne ikke levede op til internationalt anerkendte standarder for retfærdig rettergang, og at de nu er i overhængende fare for at blive henrettet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at præsident Yameen gentagne gange har erklæret sin hensigt om at genoptage statssanktionerede henrettelser og dermed bringe et 60-årigt moratorium til ophør; der henviser til, at Maldiverne i strid med folkeretten tillader at idømme mindreårige dødsstraf, som skal eksekveres, når de fylder 18 år; der henviser til, at i mindst tre tilfælde, navnlig sagerne Hussein Humaam Ahmed, Ahmed Murrath og Mohamed Nabeel har højesteret på Maldiverne bekræftet dødsstraf for dømte personer, hvor retssagerne ikke levede op til internationalt anerkendte standarder for retfærdig rettergang, og at de nu er i overhængende fare for at blive henrettet;

| K. | der henviser til, at Maldiverne i de seneste år har bevæget sig i retning af en radikal udgave af islam; der henviser til, at der også hersker bekymring over tiltagende islamisk militarisme i Maldiverne og over antallet af radikaliserede unge mænd og kvinder, der angiveligt har tilsluttet sig ISIS; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Maldiverne i de seneste år har bevæget sig i retning af en radikal udgave af islam; der henviser til, at der også hersker bekymring over tiltagende islamisk militarisme i Maldiverne og over antallet af radikaliserede unge mænd og kvinder, der angiveligt har tilsluttet sig ISIS;

| L. | der henviser til, at Det Internationale Journalistforbund (IFJ), Journalister uden Grænser (RSF) og Komiteen til Beskyttelse af Journalister (CPJ) har udsendt en fælles erklæring den 15. februar 2018, hvori de udtrykker deres dybe bekymring over begrænsninger af og trusler mod ytrings- og pressefriheden i Maldiverne; der henviser til, at den 4. februar 2018 opfordrede næstformanden for det regerende progressive parti i Maldiverne (PPM), Abdul Raheem Abdullah, til at sikkerhedsstyrkerne omgående lukkede Raajje TV med beskyldninger om, at stationen gav sendetid til oppositionsledere; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Det Internationale Journalistforbund (IFJ), Journalister uden Grænser (RSF) og Komiteen til Beskyttelse af Journalister (CPJ) har udsendt en fælles erklæring den 15. februar 2018, hvori de udtrykker deres dybe bekymring over begrænsninger af og trusler mod ytrings- og pressefriheden i Maldiverne; der henviser til, at den 4. februar 2018 opfordrede næstformanden for det regerende progressive parti i Maldiverne (PPM), Abdul Raheem Abdullah, til at sikkerhedsstyrkerne omgående lukkede Raajje TV med beskyldninger om, at stationen gav sendetid til oppositionsledere;

| M. | der henviser til, at EU har haft mangeårige forbindelser med Maldiverne, især på områder som bekæmpelse af klimaændringer, og hundredtusindvis af europæiske turister rejser til Maldiverne hvert år; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU har haft mangeårige forbindelser med Maldiverne, især på områder som bekæmpelse af klimaændringer, og hundredtusindvis af europæiske turister rejser til Maldiverne hvert år;

| 1. | udtrykker sin dybe bekymring over den alvorlige og forværrede politiske situation og menneskerettighedssituationen i Maldiverne og det stadig mere autoritære styre af præsident Yameen og hans regering; noterer sig med tilfredshed Rådets konklusioner om Maldiverne af 26. februar 2018; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Maldivernes regering til omgående at ophæve undtagelsestilstanden, at respektere institutionerne og deres beføjelser, som disse er fastsat i forfatningen, og til at respektere de grundlæggende rettigheder for alle personer, herunder retten til ytringsfrihed og forsamlingsfrihed samt retsstatsprincippet; udtrykker sin voksende bekymring over regeringens nylige tiltag, der alvorligt skader og undergraver demokratiet og er i modstrid med Maldivernes forfatning og landets internationale forpligtelser på menneskerettighedsområdet; fordømmer den fortsatte intimidering af og trusler mod journalister, bloggere og menneskerettighedsforkæmpere i Maldiverne; opfordrer indtrængende de maldiviske myndigheder til at garantere sikkerheden for alle civile aktivister, menneskerettighedsforkæmpere og mediearbejdere i landet for at sætte dem i stand til at udføre deres arbejde sikkert og uden hindringer og til at undersøge trusler mod dem og retsforfølge gerningsmændene bag; beklager undertrykkelsen af politiske modstandere i Maldiverne og opfordrer regeringen til at frafalde alle anklager mod alle, der holdes fængslet af politiske grunde, og løslade dem øjeblikkeligt og betingelsesløst; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over Maldivernes højesterets afgørelse af 1. februar 2018 om at annullere straffesagen mod ledende politikere og at genindsætte 12 medlemmer af Parlamentet; opfordrer de maldiviske myndigheder til at efterleve den afgørelse, der blev truffet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fordømmer kraftigt enhver indblanding i højesteres arbejde i Maldiverne og anholdelser af siddende dommere; kræver, at de løslades øjeblikkeligt og betingelsesløst; er bekymret over den stigende nedbrydning af princippet om adskillelse af den udøvende magt, den retslige magt og andre magter i Maldiverne; opfordrer de ansvarlige myndigheder til straks at tage skridt til at genoprette og opretholde de i landets forfatning knæsatte principper; |
| --- | --- |

4.

| 5. | gentager sin opfordring til regeringen om at sikre dommerstandens fulde uafhængighed og upartiskhed og til at garantere alle borgere adgang til et retfærdigt og gennemsigtigt retsvæsen uden politisk indblanding; fordømmer indblanding i arbejdet i højesteret og de foranstaltninger, der er truffet mod domstole og dommere; kræver, at regeringen sikrer, at advokater kan udføre alle de funktioner, der hører til deres erhverv, uden at blive udsat for trusler, modarbejdelse, chikane eller utilbørlig indblanding; |
| --- | --- |

5.

| 6. | gentager sin opfordring til den maldiviske regering til at gå ind i en inklusiv dialog med lederne af alle de politiske partier; minder om, at en sådan dialog baner vejen for troværdige, gennemsigtige og inklusive valg; mener, at EU aktivt bør fortsætte med at støtte FN's fremme af denne dialog; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer regionale aktører til at samarbejde med EU-landene med henblik på at bidrage til at skabe politisk og demokratisk stabilitet i Maldiverne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at den eneste måde at vende tendensen med nedbrydning af demokrati, menneskerettigheder og frihedsrettigheder i Maldiverne er gennem en reel dialog med deltagelse af alle politiske parter og andre civile ledere; mener endvidere, at som et første skridt hen imod forsoning må regeringen løslade alle oppositionspolitikere, der i øjeblikket er fængslet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | gentager EU's stærke modstand mod dødsstraf, uanset forbrydelsens art og uden undtagelser; fordømmer på det kraftigste meddelelsen om genindførelse af dødsstraf i Maldiverne og opfordrer indtrængende Maldivernes regering og parlament til at overholde det moratorium for dødsstraf, der har været opretholdt i mere end 60 år; opfordrer til universel afskaffelse af dødsstraffen og opfordrer regeringen til at ophæve alle dødsstraffe mod unge og til at forbyde henrettelse af unge lovovertrædere; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kritiserer stærkt det forhold, at udøvelse af ikke-muslimsk tro straffes hårdt i Maldiverne; udtrykker bekymring over, at loven om religiøs enhed bliver anvendt til at begrænse ytringsfriheden i Maldiverne; |
| --- | --- |

10.

| 11. | er bekymret over de virkninger, som den nuværende situation også kan få for udenlandske borgere og besøgende; opfordrer NF/HR, EU's delegation i Maldiverne og medlemsstaternes delegationer til nøje at samordne deres rejsevejledning i denne henseende; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer til øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle personer, der tilbageholdes vilkårligt, hvoraf mange er journalister og fredelige demonstranter; fordømmer enhver anvendelse af magt fra myndighedernes side; opfordrer alle maldiviske myndigheder, navnlig de retshåndhævende myndigheder til at udvise tilbageholdenhed; opfordrer myndighederne til at efterforske alle dem, der mistænkes for at være ansvarlige for de overtrædelser, der er begået, og til at holde dem ansvarlige; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer EU til fuldt ud at gøre brug af alle de til rådighed stående instrumenter for at fremme respekten for menneskerettighederne og de demokratiske principper i Maldiverne, herunder eventuelt suspension af EU's finansielle bistand til landet i afventning af genoptagelsen af retsstatsprincippet og overholdelse af de demokratiske principper; opfordrer Rådet til at indføre passende foranstaltninger og sanktioner mod dem i landet, der underminerer menneskerettighederne, og at indefryse aktiver i udlandet og indføre rejseforbud mod visse medlemmer af den maldiviske regering og dens førende tilhængere i det maldiviske erhvervsliv; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer den maldiviske regering til at reformere retsvæsenet i dybden for at genoprette dommernævnets upartiskhed, genskabe statsanklagerens uafhængighed og til at respektere princippet om en retfærdig procedure og retten til en retfærdig, upartisk og uafhængig rettergang; |
| --- | --- |

14.

| 15. | anerkender, at ifølge forfatningen skal der afholdes valg i 2018; understreger, at der øjeblikkeligt bør tages skridt til at sikre, at dette valg er gennemsigtigt og troværdigt, at vælgerne får et reelt valg, og at parterne har mulighed for frit at føre valgkamp; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær og Maldivernes regering. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT C 140 E af 9.6.2005, s. 165.

(2)  EUT C 346 af 21.9.2016, s. 60.

(3)  EUT C 399 af 24.11.2017, s. 134.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0383.

(5)  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/39275/statement-spokesperson-decision-supreme-court-maldives_en

(6)  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/39413/statement-spokesperson-situation-maldives_en

(7)  https://eeas.europa.eu/delegations/sri-lanka/39021/joint-local-statement-renewed-arrest-mp-faris-maumoon_en

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/107 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/107

---

P8_TA(2018)0080

Anholdelse af menneskerettighedsforkæmpere i Sudan, navnlig sagen om Sakharovprismodtageren Salih Mahmoud Osman

Europa-Parlamentets beslutning af 15. marts 2018 om anholdelsen af menneskerettighedsforkæmpere i Sudan, navnlig sagen vedrørende Sakharovprismodtageren Salih Mahmoud Osman (2018/2631(RSP))

(2019/C 162/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Sudan, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Sudan,

| — | der henviser til den erklæring, der den 9. februar 2018 blev afgivet af næstformanden, som er ansvarlig for Sakharovprisnetværket og af formanden for dets Underudvalg om Menneskerettigheder, om Sakharovprismodtageren Salih Mahmoud Osman, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, der den 9. februar 2018 blev afgivet af næstformanden, som er ansvarlig for Sakharovprisnetværket og af formanden for dets Underudvalg om Menneskerettigheder, om Sakharovprismodtageren Salih Mahmoud Osman,

| — | der henviser til den lokale erklæring af 11. januar 2018, der blev afgivet af EU-ambassadernes missionschefer om de nylige demonstrationer i Khartoum, |
| --- | --- |

—

der henviser til den lokale erklæring af 11. januar 2018, der blev afgivet af EU-ambassadernes missionschefer om de nylige demonstrationer i Khartoum,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2400 (2018), der blev vedtaget på den 8177. samling den 8. februar 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2400 (2018), der blev vedtaget på den 8177. samling den 8. februar 2018,

| — | fer henviser til erklæring af 31. januar 2018 afgivet af formanden for FN's Sikkerhedsråd i forbindelse med Sikkerhedsrådets behandling af et punkt med titlen "Reports of the Secretary-General on the Sudan and South Sudan"(Generalsekretærens rapporter om Sudan og Sydsudan), |
| --- | --- |

—

fer henviser til erklæring af 31. januar 2018 afgivet af formanden for FN's Sikkerhedsråd i forbindelse med Sikkerhedsrådets behandling af et punkt med titlen "Reports of the Secretary-General on the Sudan and South Sudan"(Generalsekretærens rapporter om Sudan og Sydsudan),

| — | der henviser til den erklæring, der blev afgivet i Khartoum den 9. oktober 2017 af FN's faste og humanitære koordinator i Sudan om bortførelsen af en humanitær hjælpearbejder i Darfur, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, der blev afgivet i Khartoum den 9. oktober 2017 af FN's faste og humanitære koordinator i Sudan om bortførelsen af en humanitær hjælpearbejder i Darfur,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder,

| — | der henviser til artikel 5 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og artikel 7 den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som begge fastslår, at ingen må underkastes tortur eller grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 5 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og artikel 7 den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som begge fastslår, at ingen må underkastes tortur eller grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf,

| — | der henviser til den erklæring, der den 27. juni 2016 blev afgivet af talsmanden for næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR), om den sudanesiske regerings bekendtgørelse af en fire måneders ensidig indstilling af fjendtlighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, der den 27. juni 2016 blev afgivet af talsmanden for næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR), om den sudanesiske regerings bekendtgørelse af en fire måneders ensidig indstilling af fjendtlighederne,

| — | der henviser til den reviderede Cotonou-partnerskabsaftale, |
| --- | --- |

—

der henviser til den reviderede Cotonou-partnerskabsaftale,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder fra juni 1981, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder fra juni 1981,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at situationen i Sudan fortsat udgør en trussel mod den internationale fred og sikkerhed i regionen; der henviser til, at de sudanesiske myndigheder har slået hårdt ned på fredelige protester, civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at situationen i Sudan fortsat udgør en trussel mod den internationale fred og sikkerhed i regionen; der henviser til, at de sudanesiske myndigheder har slået hårdt ned på fredelige protester, civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere;

| B. | der henviser til, at mindst 140 medlemmer af oppositionspartier, menneskerettighedsforkæmpere, studerende og kvindesagsforkæmpere er blevet arresteret og tilbageholdt af den nationale sudanesiske efterretnings- og sikkerhedstjeneste (NISS) i forbindelse med sporadiske protester, der begyndte i Sudan den 7. januar 2018, mod en stigning i fødevare- og medicinpriser; der henviser til, at protesterne er blevet mødt med en uforholdsmæssigt stor magtanvendelse fra de sudanesiske styrkers side, hvilket medførte, at en demonstrant blev dræbt og adskillige andre kvæstet, og at der desuden blev slået hårdt ned på journalister og aktivister overalt i landet; der henviser til, at sammenstød i januar og februar 2018 er de seneste eksempler på konstante menneskerettighedskrænkelser i landet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at mindst 140 medlemmer af oppositionspartier, menneskerettighedsforkæmpere, studerende og kvindesagsforkæmpere er blevet arresteret og tilbageholdt af den nationale sudanesiske efterretnings- og sikkerhedstjeneste (NISS) i forbindelse med sporadiske protester, der begyndte i Sudan den 7. januar 2018, mod en stigning i fødevare- og medicinpriser; der henviser til, at protesterne er blevet mødt med en uforholdsmæssigt stor magtanvendelse fra de sudanesiske styrkers side, hvilket medførte, at en demonstrant blev dræbt og adskillige andre kvæstet, og at der desuden blev slået hårdt ned på journalister og aktivister overalt i landet; der henviser til, at sammenstød i januar og februar 2018 er de seneste eksempler på konstante menneskerettighedskrænkelser i landet;

| C. | der henviser til, at de anholdte omfatter politiske modstandere, og at tre ledere af Det Sudanesiske Kongresparti er blevet vilkårligt anholdt og tilbageholdt; der henviser til, at andre anholdte modstandere omfatter Mohamed Mukhtar al-Khatib, politisk sekretær for det sudanesiske kommunistparti, Mohamed Abdalla Aldoma, næstformand for National Umma Party, Mohamed Farouk Salman, ledende medlem af Sudan National Alliance, og to medlemmer af det sudanske kommunistpartis centralkomité, Mohieldeen Eljalad og Sidgi Kaballo; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de anholdte omfatter politiske modstandere, og at tre ledere af Det Sudanesiske Kongresparti er blevet vilkårligt anholdt og tilbageholdt; der henviser til, at andre anholdte modstandere omfatter Mohamed Mukhtar al-Khatib, politisk sekretær for det sudanesiske kommunistparti, Mohamed Abdalla Aldoma, næstformand for National Umma Party, Mohamed Farouk Salman, ledende medlem af Sudan National Alliance, og to medlemmer af det sudanske kommunistpartis centralkomité, Mohieldeen Eljalad og Sidgi Kaballo;

| D. | der henviser til, at sudanesiske NISS-styrker arresterede Salih Mahmoud Osman — næstformand i advokatforbundet i Darfur og medlem af foreningen af demokratiske advokater, en menneskerettighedsadvokat, der har fremmet gennemførelsen af retsstatsprincippet og har slået til lyd for retlige reformer ved hjælp af Sudans nationalforsamling, og modtager af Sakharovprisen 2007 — på hans eget advokatkontor den 1. februar 2018; der henviser til, at han for nylig blev overført til Dabak-fængslet, 20 km nord for Khartoum, og at myndighederne har afvist at give oplysninger om hans sundhed og har nægtet at lade hans advokat og familie besøge ham; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at sudanesiske NISS-styrker arresterede Salih Mahmoud Osman — næstformand i advokatforbundet i Darfur og medlem af foreningen af demokratiske advokater, en menneskerettighedsadvokat, der har fremmet gennemførelsen af retsstatsprincippet og har slået til lyd for retlige reformer ved hjælp af Sudans nationalforsamling, og modtager af Sakharovprisen 2007 — på hans eget advokatkontor den 1. februar 2018; der henviser til, at han for nylig blev overført til Dabak-fængslet, 20 km nord for Khartoum, og at myndighederne har afvist at give oplysninger om hans sundhed og har nægtet at lade hans advokat og familie besøge ham;

| E. | der henviser til, at lederen af EU's delegation til Sudan efter anholdelsen af Salih Mahmoud Osman indledte en demarche over for det sudanesiske udenrigsministerium, og at EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, Stavros Lambridinis, fremsatte en appel til den 37. samling i FN's Menneskerettighedsråd den 27. februar 2018; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at lederen af EU's delegation til Sudan efter anholdelsen af Salih Mahmoud Osman indledte en demarche over for det sudanesiske udenrigsministerium, og at EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, Stavros Lambridinis, fremsatte en appel til den 37. samling i FN's Menneskerettighedsråd den 27. februar 2018;

| F. | der henviser til, at en række kvindelige aktivister ligeledes er blevet offer for denne masseanholdelseskampagne; der henviser til, at kvindesagsforkæmpere udsættes for seksuel vold, forfølgelse og voldelig afstraffelse fra de statslige sikkerhedsstyrkers side; der henviser til, at kvindeorganisationer holdes under nøje overvågning og kæmper mod love, der generelt diskriminerer kvinder; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en række kvindelige aktivister ligeledes er blevet offer for denne masseanholdelseskampagne; der henviser til, at kvindesagsforkæmpere udsættes for seksuel vold, forfølgelse og voldelig afstraffelse fra de statslige sikkerhedsstyrkers side; der henviser til, at kvindeorganisationer holdes under nøje overvågning og kæmper mod love, der generelt diskriminerer kvinder;

| G. | der henviser til, at den sudanesiske regering i midten af februar 2018 bekendtgjorde løsladelsen af 80 fanger, herunder Rawa Jaafar Bakhit, Nahid Jabrallah, Amel Habani, Hanan Hassan Khalifa og Mohamed Abdalla Aldoma efter mishandling under tilbageholdelsen; der henviser til, at lederen af NISS gjorde løsladelsen af andre tilbageholdte betinget af deres løfte om at holde op med at organisere protester; der henviser til, at sådanne erklæringer er i strid med Sudans internationale forpligtelser på menneskerettighedsområdet; der imidlertid henviser til, at adskillige fremtrædende menneskerettighedsaktivister og politiske aktivister fra oppositionen stadig er i fængsel, herunder Salih Osman og Amjeed Fareed, en menneskerettighedsforkæmper, som har været tilbageholdt i Khartoum siden den 18. januar 2018; der henviser til, at de tilbageholdte ikke er blevet sigtet for nogen forbrydelse og ikke er blevet stillet for en domstol; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den sudanesiske regering i midten af februar 2018 bekendtgjorde løsladelsen af 80 fanger, herunder Rawa Jaafar Bakhit, Nahid Jabrallah, Amel Habani, Hanan Hassan Khalifa og Mohamed Abdalla Aldoma efter mishandling under tilbageholdelsen; der henviser til, at lederen af NISS gjorde løsladelsen af andre tilbageholdte betinget af deres løfte om at holde op med at organisere protester; der henviser til, at sådanne erklæringer er i strid med Sudans internationale forpligtelser på menneskerettighedsområdet; der imidlertid henviser til, at adskillige fremtrædende menneskerettighedsaktivister og politiske aktivister fra oppositionen stadig er i fængsel, herunder Salih Osman og Amjeed Fareed, en menneskerettighedsforkæmper, som har været tilbageholdt i Khartoum siden den 18. januar 2018; der henviser til, at de tilbageholdte ikke er blevet sigtet for nogen forbrydelse og ikke er blevet stillet for en domstol;

| H. | der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsorganisationer, herunder advokater og advokatsammenslutninger, spiller en central rolle for at sikre demokrati, menneskerettigheder, retsstatsforhold, stabilitet og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsorganisationer, herunder advokater og advokatsammenslutninger, spiller en central rolle for at sikre demokrati, menneskerettigheder, retsstatsforhold, stabilitet og bæredygtig udvikling;

| I. | der henviser til, at civilsamfundsorganisationers og politiske oppositionspartiers virksomhed er kraftigt begrænset, og at NISS forhindrer civilsamfundsorganisationer og oppositionspartier i at afholde mange arrangementer; der henviser til, at internationale NGO'er regelmæssigt er blevet udvist af landet og er genstand for pres og intimidering fra regeringens side; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at civilsamfundsorganisationers og politiske oppositionspartiers virksomhed er kraftigt begrænset, og at NISS forhindrer civilsamfundsorganisationer og oppositionspartier i at afholde mange arrangementer; der henviser til, at internationale NGO'er regelmæssigt er blevet udvist af landet og er genstand for pres og intimidering fra regeringens side;

| J. | der henviser til, at loven om national sikkerhed fra 2010 og ændringen af artikel 151 i forfatningen, der blev vedtaget den 5. januar 2015, har givet NISS vidtrækkende anholdelses- og fængslingsbeføjelser, der gør det muligt at tilbageholde mistænkte så længe som fire og en halv måned uden nogen form for domstolskontrol; der henviser til, at disse beføjelser angiveligt anvendes til vilkårligt at arrestere og tilbageholde personer, der i mange tilfælde underkastes tortur og andre former for mishandling; der henviser til, at NISS-ansatte i kraft af den samme lov har immunitet med hensyn til retsforfølgning for alle handlinger, der er begået i forbindelse med udøvelsen af deres hverv, hvilket har skabt en kultur af generel straffrihed; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at loven om national sikkerhed fra 2010 og ændringen af artikel 151 i forfatningen, der blev vedtaget den 5. januar 2015, har givet NISS vidtrækkende anholdelses- og fængslingsbeføjelser, der gør det muligt at tilbageholde mistænkte så længe som fire og en halv måned uden nogen form for domstolskontrol; der henviser til, at disse beføjelser angiveligt anvendes til vilkårligt at arrestere og tilbageholde personer, der i mange tilfælde underkastes tortur og andre former for mishandling; der henviser til, at NISS-ansatte i kraft af den samme lov har immunitet med hensyn til retsforfølgning for alle handlinger, der er begået i forbindelse med udøvelsen af deres hverv, hvilket har skabt en kultur af generel straffrihed;

| K. | der henviser til, at Sudans regering i maj 2016 afviste FN's henstillinger om at ophæve bestemmelserne om straffrihed i loven om national sikkerhed fra 2010 og sørge for, at der iværksættes uafhængige undersøgelser med henblik på retsforfølgning af folkeretlige forbrydelser og menneskerettighedskrænkelser begået af medlemmer af NISS, de væbnede styrker og politiet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Sudans regering i maj 2016 afviste FN's henstillinger om at ophæve bestemmelserne om straffrihed i loven om national sikkerhed fra 2010 og sørge for, at der iværksættes uafhængige undersøgelser med henblik på retsforfølgning af folkeretlige forbrydelser og menneskerettighedskrænkelser begået af medlemmer af NISS, de væbnede styrker og politiet;

| L. | der henviser til, at adskillige af de menneskerettighedsforkæmpere, der har været tilbageholdt, har været udsat for tortur og mishandling; der henviser til, at personer, der varetægtsfængsles af NISS i særlig grad risikerer at blive udsat for mishandling; der henviser til, at NISS er kendt for sin mishandling og tortur af varetægtsfængslede; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at adskillige af de menneskerettighedsforkæmpere, der har været tilbageholdt, har været udsat for tortur og mishandling; der henviser til, at personer, der varetægtsfængsles af NISS i særlig grad risikerer at blive udsat for mishandling; der henviser til, at NISS er kendt for sin mishandling og tortur af varetægtsfængslede;

| M. | der henviser til, at den stadige vold, der udøves af regeringsstyrker, regeringsvenlige militser og regeringsfjendtlige væbnede grupper, er baggrund for vedvarende chikane, vilkårlige anholdelser og isolationsfængsling samt den tortur af menneskerettighedsforkæmpere, som angiveligt udøves af sudanesiske militære styrker og sikkerhedsstyrker; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den stadige vold, der udøves af regeringsstyrker, regeringsvenlige militser og regeringsfjendtlige væbnede grupper, er baggrund for vedvarende chikane, vilkårlige anholdelser og isolationsfængsling samt den tortur af menneskerettighedsforkæmpere, som angiveligt udøves af sudanesiske militære styrker og sikkerhedsstyrker;

| N. | der henviser til, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) har erklæret en lempelse af USA's sanktioner som et vigtigt led i de samlede bestræbelser på at reintegrere Sudan i det internationale samfund, og har signaleret, at EU er parat til at bistå Sudan i denne proces; der henviser til, at den sudanesiske regering i december 2017, under den første mission til Sudan, som Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder nogen sinde har foretaget, udtrykte vilje til at genoptage forbindelserne med det internationale samfund; der henviser til, at Salih Mahmoud Osman ved flere lejligheder har besøgte EU-institutioner, herunder Europa-Parlamentet, med henblik på at give udtryk for kraftigt forbehold med hensyn til EU's genoptagelse af forbindelserne med Sudan; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) har erklæret en lempelse af USA's sanktioner som et vigtigt led i de samlede bestræbelser på at reintegrere Sudan i det internationale samfund, og har signaleret, at EU er parat til at bistå Sudan i denne proces; der henviser til, at den sudanesiske regering i december 2017, under den første mission til Sudan, som Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder nogen sinde har foretaget, udtrykte vilje til at genoptage forbindelserne med det internationale samfund; der henviser til, at Salih Mahmoud Osman ved flere lejligheder har besøgte EU-institutioner, herunder Europa-Parlamentet, med henblik på at give udtryk for kraftigt forbehold med hensyn til EU's genoptagelse af forbindelserne med Sudan;

| O. | der henviser til, at de sudanesiske myndigheder forhindrede Mohamed Abdalla Aldoma i at rejse og beslaglagde hans pas, mens han var på vej til Kairo til medicinsk behandling den 8. marts 2018 efter mishandling under tilbageholdelsen; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de sudanesiske myndigheder forhindrede Mohamed Abdalla Aldoma i at rejse og beslaglagde hans pas, mens han var på vej til Kairo til medicinsk behandling den 8. marts 2018 efter mishandling under tilbageholdelsen;

| P. | der henviser til, at Sudan indtager en plads som nr. 174 ud af 180 i det internationale pressefrihedsindeks; der henviser til, at presse- og mediefriheden fortsat begrænses kraftigt af myndighederne og af presse- og publikationsloven, der indeholder restriktioner såsom censur, beslaglæggelse og konfiskation af aviser, lukning af medier og spærringer af internettet; der henviser til, at aviser regelmæssigt censureres og konfiskeres, efter at de er blevet trykt, hvilket medfører økonomiske sanktioner ud over de politiske sanktioner; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Sudan indtager en plads som nr. 174 ud af 180 i det internationale pressefrihedsindeks; der henviser til, at presse- og mediefriheden fortsat begrænses kraftigt af myndighederne og af presse- og publikationsloven, der indeholder restriktioner såsom censur, beslaglæggelse og konfiskation af aviser, lukning af medier og spærringer af internettet; der henviser til, at aviser regelmæssigt censureres og konfiskeres, efter at de er blevet trykt, hvilket medfører økonomiske sanktioner ud over de politiske sanktioner;

| Q. | der henviser til, at retten til religionsfrihed fortsat begrænses, og at loven kriminaliserer apostasi, blasfemi og konvertering fra islam til andre religioner; der henviser til, at journalist Shamael al-Nur, der arbejder for dagbladet Al-Tayyar, den 21. februar 2018 blev tiltalt for apostasi, fordi han havde skrevet en leder om nedskæringer i de nationale sundhedsudgifter, og at denne tiltale normalt medfører dødsstraf i Sudan; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at retten til religionsfrihed fortsat begrænses, og at loven kriminaliserer apostasi, blasfemi og konvertering fra islam til andre religioner; der henviser til, at journalist Shamael al-Nur, der arbejder for dagbladet Al-Tayyar, den 21. februar 2018 blev tiltalt for apostasi, fordi han havde skrevet en leder om nedskæringer i de nationale sundhedsudgifter, og at denne tiltale normalt medfører dødsstraf i Sudan;

| R. | der henviser til, at Den Internationale Straffedomstol har udstedt arrestordre på den sudanesiske præsident Omar Hassan Ahmad al-Bashir den 4. marts 2009 og den 12. juli 2010; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Den Internationale Straffedomstol har udstedt arrestordre på den sudanesiske præsident Omar Hassan Ahmad al-Bashir den 4. marts 2009 og den 12. juli 2010;

| 1. | giver udtryk for dyb bekymring over den fortsatte forfølgelse af menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundet i Sudan, navnlig med hensyn til krænkelser af ytringsfriheden, retten til at demonstrere, forsamlingsfriheden og religionsfriheden, samt intimideringen af menneskerettighedsforkæmpere, journalister og NGO'er, der modsætter sig regimet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer til øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af Sakharovprismodtageren Salih Mahmoud Osman samt alle andre menneskerettighedsforkæmpere, civilsamfundsaktivister og oppositionsaktivister, som bliver tilbageholdt udelukkende som følge af deres lovlige og fredelige indsats til forsvar for menneskerettigheder og demokrati; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fordømmer på det kraftigste brugen af tortur og mishandling over for tilbageholdte personer; understreger, at forholdene for alle tilbageholdte skal overholde internationale standarder, herunder FN's grundprincipper for beskyttelse af alle personer under enhver form for tilbageholdelse eller fængsling; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer de sudanesiske myndigheder til at undersøge brugen af vold mod fredelige demonstranter, tortur og mishandling samt at bringe gerningsmændene for retten; understreger, at enhver påstået oplysning, der er indsamlet som følge af tortur og mishandling, aldrig må kunne antages som bevis i retssager; |
| --- | --- |

4.

| 5. | beklager de målrettede angreb på og misbrug af alle menneskerettighedsforkæmpere og aktivister i Sudan og opfordrer myndighederne til under alle omstændigheder at sikre, at de er i stand til at udføre deres legitime aktiviteter på menneskerettighedsområdet uden frygt for repressalier og uden nogen restriktioner, herunder juridisk chikane; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer indtrængende den sudanesiske regering til omgående at sætte en stopper for krænkelserne af politiske oppositionspartiers og menneskerettighedsforkæmperes ytrings-, forenings- og forsamlingsfrihed; opfordrer til, at de grundlæggende menneskerettigheder for alle mennesker i Sudan overholdes og beskyttes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | udtrykker sin bekymring over de fortsatte og hyppige krænkelser af kvinders rettigheder i Sudan, særlig med hensyn til artikel 152 straffeloven; opfordrer de sudanesiske myndigheder til snarest muligt at undertegne og ratificere konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger sit fortsatte engagement i beskyttelsesmekanismen for menneskerettighedsforkæmpere i fare; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at fortsætte med at forbedre sin gennemførelse af EU's retningslinjer om menneskerettighedsforkæmpere ved fuldt ud at anvende alle forhåndenværende midler i Sudan; understreger, at EU-delegationerne skal prioritere støtte i deres lokale indkaldelser af forslag under det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) for de mest udsatte menneskerettighedsforkæmpere og dermed sikre en effektiv og målrettet støtte; |
| --- | --- |

8.

| 9. | anmoder om, at EU-Udenrigstjenesten og EU's delegation i Sudan rapporterer tilbage til Parlamentet om de foranstaltninger, der er truffet for at yde beskyttelse og støtte til menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer til fælles indsats fra EU's og medlemsstaternes side til støtte for menneskerettighedsforkæmpere, der er i fare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | gentager, at det er yderst vigtigt, at centrale love, herunder loven om national sikkerhed fra 2010 og love til regulering af medierne og civilsamfundet, revideres og reformeres for at bringe dem på linje med internationale standarder, der overholder ytrings-, forsamlings- og foreningsfriheden; |
| --- | --- |

10.

| 11. | minder Sudan om dets forpligtelser som medlem af FN og opfordrer indtrængende Sudan til at overholde FN's Sikkerhedsråds resolution 1593 (2005), som kræver samarbejde med Den Internationale Straffedomstol (ICC); gentager sit krav om, at Sudans præsident Omar al-Bashir overholder folkeretten i overensstemmelse med de konventioner og traktater, som Sudan er part i, og støtter Den Internationale Straffedomstols rolle i forfølgelsen af anklagerne mod ham for krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer indtrængende Sudan til at sikre respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i overensstemmelse med verdenserklæringen om menneskerettigheder og FN's erklæring om menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

12.

| 13. | deler Salih Mahmoud Osmans betænkeligheder om, at det nuværende fokus på migration kan aflede EU's opmærksomhed fra menneskerettighedsspørgsmål; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer derfor EU-Udenrigstjenesten til på ny at udsende erklæringer som reaktion på statslige aktørers og militsers omfattende menneskerettighedskrænkelser samt erklæringer vedrørende civilsamfundets stadigt mindre råderum med henblik på at vise, at EU fortsat er dybt bekymret over menneskerettighedssituationen i Sudan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer kraftigt til, at EU og dets medlemsstater sikre, at gennemførelsen af projekter med de sudanesiske myndigheder overholder princippet om ikke at gøre skade, hvilket vil udelukke samarbejde med aktører, som er ansvarlige for krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at yde støtte til dem i Sudan, der reelt søger ændringer, og at yde civilsamfundets organisationer teknisk bistand og kapacitetsopbygningsprogrammer for at forbedre deres bestræbelser på at fremme menneskerettighederne og deres kapacitet for så vidt angår retsstatsprincippet og sætte dem i stand til at bidrage mere effektivt til forbedring af menneskerettighedssituationen i Sudan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at fortsætte deres engagement med hensyn til at støtte de bestræbelser, der udfoldes af Den Afrikanske Union for at bringe fred til Sudan og det sudanske folk; udtrykker i denne henseende sin støtte til forlængelsen af mandatet for FN's og Den Afrikanske Unions mission i Darfur (UNAMID) frem til juni 2018; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Sudans regering, Den Afrikanske Union, FN's generalsekretær, formændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og Det Panafrikanske Parlament (PAP). |
| --- | --- |

18.

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/112 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/112

---

P8_TA(2018)0081

Medlidenhedsdrab i Uganda

Europa-Parlamentets beslutning af 15. marts 2018 om medlidenhedsdrab i Uganda (2018/2632(RSP))

(2019/C 162/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne af 10. december 1948, som Uganda har undertegnet, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne af 10. december 1948, som Uganda har undertegnet,

| — | der henviser til AVS-EU-partnerskabsaftalen ("Cotonouaftalen") og særlig artikel 8, stk. 4, om ikkeforskelsbehandling, |
| --- | --- |

—

der henviser til AVS-EU-partnerskabsaftalen ("Cotonouaftalen") og særlig artikel 8, stk. 4, om ikkeforskelsbehandling,

| — | der henviser til Republikken Ugandas forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Republikken Ugandas forfatning,

| — | der henviser til den internationale konvention om barnets rettigheder, som blev vedtaget den 20. november 1989, særlig artikel 2 og 6, hvori princippet om ikkeforskelsbehandling, herunder på grund af handicap, og retten til liv udtrykkeligt fastslås, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om barnets rettigheder, som blev vedtaget den 20. november 1989, særlig artikel 2 og 6, hvori princippet om ikkeforskelsbehandling, herunder på grund af handicap, og retten til liv udtrykkeligt fastslås,

| — | der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (CRPD), som blev vedtaget i 2006, særlig artikel 32, hvoraf det fremgår, at alle konventionens parter skal inkludere handicap og personer med handicap i deres internationale samarbejdsbestræbelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (CRPD), som blev vedtaget i 2006, særlig artikel 32, hvoraf det fremgår, at alle konventionens parter skal inkludere handicap og personer med handicap i deres internationale samarbejdsbestræbelser,

| — | der henviser til de seneste resolutioner fra FN's Menneskerettighedsråd om menneskerettigheder for personer med handicap af hhv. 14. april 2014 og 14. juli 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til de seneste resolutioner fra FN's Menneskerettighedsråd om menneskerettigheder for personer med handicap af hhv. 14. april 2014 og 14. juli 2014,

| — | der henviser til artikel 19 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 14 i konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, som forbyder alle former for forskelsbehandling, samt artikel 21 og 26, der fastsætter rettigheder for personer med handicap, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 19 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 14 i konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, som forbyder alle former for forskelsbehandling, samt artikel 21 og 26, der fastsætter rettigheder for personer med handicap,

| — | der henviser til beslutningen fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU om inklusion af personer med handicap i udviklingslandene, som blev vedtaget den 23. november 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutningen fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU om inklusion af personer med handicap i udviklingslandene, som blev vedtaget den 23. november 2011,

| — | der henviser til verdensrapporten om handicap (World Report on Disability), som blev udgivet af Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og Verdensbanken i juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdensrapporten om handicap (World Report on Disability), som blev udgivet af Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og Verdensbanken i juni 2011,

| — | der henviser til rapporten fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder af 8. april 2016"Committee on the Rights of Persons with Disabilities considers report of Uganda", |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder af 8. april 2016"Committee on the Rights of Persons with Disabilities considers report of Uganda",

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 65/186 og 64/131 med titlen "Realising the Millennium Development Goals for Persons with Disabilities towards 2015 and beyond", |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 65/186 og 64/131 med titlen "Realising the Millennium Development Goals for Persons with Disabilities towards 2015 and beyond",

| — | der henviser til EU-vejledningen om handicap og udvikling for EU's delegationer og tjenester, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-vejledningen om handicap og udvikling for EU's delegationer og tjenester,

| — | der henviser til 2030-dagsordenen og målene for bæredygtig udvikling (SDG), som blev vedtaget i New York den 25. september 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen og målene for bæredygtig udvikling (SDG), som blev vedtaget i New York den 25. september 2015,

| — | der henviser til Ugandas vurderingsrapport af 1. juli 2016 om gennemførelsen af 2030-dagsordenen med titlen "Ensuring that no one is left behind", som blev forelagt FN's politiske forum på højt niveau i New York, |
| --- | --- |

—

der henviser til Ugandas vurderingsrapport af 1. juli 2016 om gennemførelsen af 2030-dagsordenen med titlen "Ensuring that no one is left behind", som blev forelagt FN's politiske forum på højt niveau i New York,

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2006 (1) om handicap og udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2006 (1) om handicap og udvikling,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Uganda, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Uganda,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at "medlidenhedsdrab"i Uganda er en praksis, hvor forældre til børn med handicap dræber dem eller lader dem dø ved at sulte dem eller nægte dem lægehjælp ud fra den overbevisning, at det er bedre for disse børn at dø end at skulle leve med et smertefuldt og uhelbredeligt handicap; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at "medlidenhedsdrab"i Uganda er en praksis, hvor forældre til børn med handicap dræber dem eller lader dem dø ved at sulte dem eller nægte dem lægehjælp ud fra den overbevisning, at det er bedre for disse børn at dø end at skulle leve med et smertefuldt og uhelbredeligt handicap;

| B. | der henviser til, at Uganda er ikke det eneste land, der kæmper med dette problem; der henviser til, at mange udviklingslande har gjort betydelige, men endnu ufuldstændige, fremskridt med hensyn til at inddrage personer med handicap i udviklingsprojekter; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Uganda er ikke det eneste land, der kæmper med dette problem; der henviser til, at mange udviklingslande har gjort betydelige, men endnu ufuldstændige, fremskridt med hensyn til at inddrage personer med handicap i udviklingsprojekter;

| C. | der henviser til, at nogle forældre bekender, at "medlidenhedsdrab"er en nødvendig handling for at skåne børn med handicap mod alvorlig lidelse hele livet igennem; der henviser til, at denne praksis fortsat er tabu trods nogle mødres og overlevendes bekendelser; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at nogle forældre bekender, at "medlidenhedsdrab"er en nødvendig handling for at skåne børn med handicap mod alvorlig lidelse hele livet igennem; der henviser til, at denne praksis fortsat er tabu trods nogle mødres og overlevendes bekendelser;

| D. | der henviser til, at den sociale stigmatisering i Uganda er så stærk, at mødrene og børnene udstødes af samfundet, som tillægger dem en lav social status og nægter dem deres fulde deltagelse i samfundet; der henviser til, at mødrene er under pres for at dræbe deres egne børn, når de i årevis har kæmpet med den indsats og de ofre, det kræver at tage sig af et handicappet barn; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den sociale stigmatisering i Uganda er så stærk, at mødrene og børnene udstødes af samfundet, som tillægger dem en lav social status og nægter dem deres fulde deltagelse i samfundet; der henviser til, at mødrene er under pres for at dræbe deres egne børn, når de i årevis har kæmpet med den indsats og de ofre, det kræver at tage sig af et handicappet barn;

| E. | der henviser til, at opfattelsen af børn, der er født med handicap, gør, at de er i større risiko for at blive udsat for vold og drab end børn uden handicap; der henviser til, at børn med handicap stadig udsættes for forskellige former for vold, diskrimination og marginalisering på grund af negative holdninger, overtro, vanrøgt og sociale normer og praksis; der henviser til, at den største trussel mod børn med handicap er vildledende overbevisninger om deres handicap, herunder at barnets tilstedeværelse vil føre til flere børn med handicap; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at opfattelsen af børn, der er født med handicap, gør, at de er i større risiko for at blive udsat for vold og drab end børn uden handicap; der henviser til, at børn med handicap stadig udsættes for forskellige former for vold, diskrimination og marginalisering på grund af negative holdninger, overtro, vanrøgt og sociale normer og praksis; der henviser til, at den største trussel mod børn med handicap er vildledende overbevisninger om deres handicap, herunder at barnets tilstedeværelse vil føre til flere børn med handicap;

| F. | der henviser til, at klanerne og den udvidede familie udsætter mødrene for et alt for stort pres, når de forsøger at forstå årsagerne til handicap og skyder skylden på moderen; der henviser til, at mødre i visse tilfælde er blevet bortvist fra deres mands husstand for at have frembragt handicappede børn; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at klanerne og den udvidede familie udsætter mødrene for et alt for stort pres, når de forsøger at forstå årsagerne til handicap og skyder skylden på moderen; der henviser til, at mødre i visse tilfælde er blevet bortvist fra deres mands husstand for at have frembragt handicappede børn;

| G. | der henviser til, at læger og sundhedspersonale har svært ved at forstå eller forklare karakteren af og årsagen til det pågældende barns svagelighed, og til, at sundhedssystemet ikke er tilstrækkeligt rustet til at diagnosticere og behandle mange former for handicap, der kan mindskes eller sågar fjernes; der henviser til, at nægtelsen af grundlæggende rettigheder for børn med handicap, såsom adgang til sundhedspleje, uddannelse, støtte og rehabilitering, i alvorlig grad hæmmer deres mulighed for at udvikle deres fulde potentiale; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at læger og sundhedspersonale har svært ved at forstå eller forklare karakteren af og årsagen til det pågældende barns svagelighed, og til, at sundhedssystemet ikke er tilstrækkeligt rustet til at diagnosticere og behandle mange former for handicap, der kan mindskes eller sågar fjernes; der henviser til, at nægtelsen af grundlæggende rettigheder for børn med handicap, såsom adgang til sundhedspleje, uddannelse, støtte og rehabilitering, i alvorlig grad hæmmer deres mulighed for at udvikle deres fulde potentiale;

| H. | der henviser til, at Uganda er en af de 162 stater, der er parter i konventionen om rettigheder for personer med handicap; der henviser til, at Uganda ratificerede konventionen og dens valgfrie protokol den 25. september 2008 uden forbehold; der henviser til, at Uganda har forpligtet sig til at give personer med handicap samme rettigheder som alle andre borgere; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Uganda er en af de 162 stater, der er parter i konventionen om rettigheder for personer med handicap; der henviser til, at Uganda ratificerede konventionen og dens valgfrie protokol den 25. september 2008 uden forbehold; der henviser til, at Uganda har forpligtet sig til at give personer med handicap samme rettigheder som alle andre borgere;

| I. | der henviser til, at FN's komité for rettigheder for personer med handicap i april 2016 gennemgik Ugandas resultater med gennemførelsen af konventionen om rettigheder for personer med handicap, og at der blev udarbejdet afsluttende bemærkninger og henstillinger, hvoraf det fremgår, at "udvalget bemærker med bekymring, at lovgivningen og politikkerne ikke tilvejebringer beskyttelse af rettighederne for børn med handicap"og "...er også bekymret over manglen på oplysninger om situationen for døve og døvblinde børn og om foranstaltninger til at sikre beskyttelse af dem og deres integration i samfundet"; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at FN's komité for rettigheder for personer med handicap i april 2016 gennemgik Ugandas resultater med gennemførelsen af konventionen om rettigheder for personer med handicap, og at der blev udarbejdet afsluttende bemærkninger og henstillinger, hvoraf det fremgår, at "udvalget bemærker med bekymring, at lovgivningen og politikkerne ikke tilvejebringer beskyttelse af rettighederne for børn med handicap"og "...er også bekymret over manglen på oplysninger om situationen for døve og døvblinde børn og om foranstaltninger til at sikre beskyttelse af dem og deres integration i samfundet";

| J. | der henviser til, at Ugandas regering har en række generelle love og politikker, der indeholder bestemmelser om handicap; der henviser til, at landet har handicapspecifik lovgivning; der henviser til, at definitionen af handicap kan variere fra den ene retsakt til den anden; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Ugandas regering har en række generelle love og politikker, der indeholder bestemmelser om handicap; der henviser til, at landet har handicapspecifik lovgivning; der henviser til, at definitionen af handicap kan variere fra den ene retsakt til den anden;

| K. | der henviser til, at to af de største forhindringer for inklusion af personer med handicap i det ugandiske samfund er deres manglende synlighed og de negative holdninger til dem; der henviser til, at det at have børn med handicap er en årsag til social udstødelse for familien, og navnlig mødrene, da børn med handicap ses som en kilde til skam og svaghed for familien; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at to af de største forhindringer for inklusion af personer med handicap i det ugandiske samfund er deres manglende synlighed og de negative holdninger til dem; der henviser til, at det at have børn med handicap er en årsag til social udstødelse for familien, og navnlig mødrene, da børn med handicap ses som en kilde til skam og svaghed for familien;

| L. | der henviser til, at der kun findes få statsdrevne støttefaciliteter for forældre til børn med handicap i Uganda, og til, at familierne, navnlig enlige mødre, som følge heraf ofte finder det vanskeligt at tage sig tilstrækkeligt af deres handicappede børn; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der kun findes få statsdrevne støttefaciliteter for forældre til børn med handicap i Uganda, og til, at familierne, navnlig enlige mødre, som følge heraf ofte finder det vanskeligt at tage sig tilstrækkeligt af deres handicappede børn;

| M. | der henviser til, at der ikke findes nogen officielle tal, da hverken politiet eller retssystemet i Uganda undersøger fænomenet; der henviser til, at manglen på data gør det vanskeligt at bekæmpe denne praksis med "medlidenhedsdrab"; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der ikke findes nogen officielle tal, da hverken politiet eller retssystemet i Uganda undersøger fænomenet; der henviser til, at manglen på data gør det vanskeligt at bekæmpe denne praksis med "medlidenhedsdrab";

| N. | der henviser til, at det arbejde, der udføres af civilsamfundsgrupper og menneskerettighedsforkæmpere, er afgørende for at sikre rettighederne for marginaliserede og sårbare grupper; der henviser til, at ikke-statslige organisationer i Uganda oplever en række vanskeligheder og forhindringer, når de vil levere tjenesteydelser til børn med handicap og deres forældre; der henviser til, at mange misforståelser omkring børn med handicap udgør en udfordring for udviklingsindsatsen og det arbejde, der udføres af menneskerettighedsobservatører i Uganda; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det arbejde, der udføres af civilsamfundsgrupper og menneskerettighedsforkæmpere, er afgørende for at sikre rettighederne for marginaliserede og sårbare grupper; der henviser til, at ikke-statslige organisationer i Uganda oplever en række vanskeligheder og forhindringer, når de vil levere tjenesteydelser til børn med handicap og deres forældre; der henviser til, at mange misforståelser omkring børn med handicap udgør en udfordring for udviklingsindsatsen og det arbejde, der udføres af menneskerettighedsobservatører i Uganda;

| O. | der henviser til, at handicapsammenslutninger har en særlig rolle at spille med hensyn til at repræsentere og formidle de særlige interesser for personer med handicap over for politikerne og befolkningen som helhed; der henviser til, at der er mangel på tilgængelig information til at gøre den brede befolkning opmærksom på kulturel praksis, der stigmatiserer personer med handicap og hindrer deres udvikling og deres mulighed for at nyde godt af de samme rettigheder som alle andre mennesker i samfundet; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at handicapsammenslutninger har en særlig rolle at spille med hensyn til at repræsentere og formidle de særlige interesser for personer med handicap over for politikerne og befolkningen som helhed; der henviser til, at der er mangel på tilgængelig information til at gøre den brede befolkning opmærksom på kulturel praksis, der stigmatiserer personer med handicap og hindrer deres udvikling og deres mulighed for at nyde godt af de samme rettigheder som alle andre mennesker i samfundet;

| 1. | fordømmer kraftigt de utilbørlige og umenneskelige drab på børn og nyfødte med handicap; giver udtryk for sin allerstørste bekymring over "medlidenhedsdrabene"på børn med handicap i Uganda og i alle berørte lande; kræver, at sådanne voldshandlinger, grusomhed og tortur mod børn bringes til ophør; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer myndighederne i Uganda og alle lande, som er berørt af "medlidenhedsdrab"og rituelle drab på børn, til at forpligte sig til at bekæmpe de skadelige overtroiske overbevisninger, der fastholder denne praksis over for børn; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at en stats primære ansvar er at beskytte sine borgere, herunder sårbare grupper; minder de ugandiske myndigheder om deres forpligtelse til at overholde landets forfatning, særlig artikel 21, 32 og artikel 35, stk.1, hvoraf sidstnævnte fastsætter, at personer med handicap har ret til respekt og menneskelig værdighed, og at staten og samfundet skal træffe passende foranstaltninger til at sikre, at de udnytter deres fulde mentale og fysiske potentiale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at Ugandas parlament har en særlig forpligtelse over for personer med handicap, som er rodfæstet i forfatningens artikel 35, stk. 2, i henhold til hvilken parlamentet skal vedtage passende lovgivning for at beskytte personer med handicap; opfordrer Ugandas regering til at støtte alle foranstaltninger, der træffes med henblik på forbedring af handicappedes borgerrettigheder og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer til, at familierne til personer med handicap støttes, således at deres børn kan vokse op i hjemmet; opfordrer Ugandas regering til at udvikle kvalitetsstøttetjenester for familier med børn med handicap i hele landet, herunder tilstrækkelig økonomisk støtte og ydelser til familierne, så de kan tage sig godt af deres handicappede børn; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer myndighederne til at sikre, at der er social bevidsthed og information om situationen for personer med handicap og uddannelseskurser for at sikre støtte, information og rådgivning til forældre og omsorgspersoner for børn med handicap med henblik på at fremme disse børns deltagelse i lokalsamfundet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Ugandas regering til at sikre, at læger, der kommer i direkte kontakt med personer med handicap og deres helbredsproblemer, er tilstrækkeligt uddannede og bevidstgjorte om disse patienters behov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over indførelsen i 2007 af "Equal Opportunities Commission Act"(loven om Ligestillingskommissionen), der tager sigte på at fremme lige muligheder for marginaliserede grupper, herunder personer med handicap; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over oprettelsen af Ugandas Menneskerettighedskommission i henhold til Republikken Ugandas forfatning fra 1995; minder om, at den blandt andet har til opgave at skabe og fastholde bevidsthed i samfundet om bestemmelserne i denne forfatning, som er grundloven for befolkningen i Uganda, og overvåge regeringens overholdelse af dens internationale forpligtelser på menneskerettighedsområdet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Ugandas Menneskerettighedskommission til at udarbejde en konkret national plan, som skal styre dens tilsynsfunktion, og til at fremme en mere struktureret og institutionaliseret interaktion med alle handicaporganisationer i landet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer indtrængende myndighederne til at sikre, at alle børn registreres ved fødslen, også børn med handicap; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer de ugandiske myndigheder til at forstærke deres indsats for at skabe øget bevidsthed om handicappede børns rettigheder og værdighed i Uganda; fremhæver i denne forbindelse den vigtige rolle, som uddannelse spiller med hensyn til at bekæmpe stigmatisering; fremhæver på det kraftigste handicapsammenslutningers centrale rolle i at skabe øget opmærksomhed om inklusion af personer med handicap og de udfordringer, de står over for; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at medierne bør spille en mere aktiv rolle med hensyn til at udfordre stereotyper og fremme inklusion; opfordrer internationale, nationale og lokale beslutningstagere til at sikre og fremme bevidstgørelse via medierne, uddannelsespolitikker og offentlige kampagner; |
| --- | --- |

13.

| 14. | giver udtryk for alvorlig bekymring over det stigende antal fysiske angreb på menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsgrupper, som f.eks. Human Rights Awareness and Promotion Forum; opfordrer indtrængende de ugandiske myndigheder til at garantere menneskerettighedsforkæmperes sikkerhed, rejse sager om angreb mod dem og give dem mulighed for at udføre deres arbejde uden trusler og forhindringer; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte Uganda regering, NGO'er og civilsamfund i at udarbejde og gennemføre politikker med henblik på at imødekomme behovene hos og rettighederne for personer med handicap på grundlag af ikkeforskelsbehandling og social inklusion og lige adgang til sundhedspleje og andre sociale tjenesteydelser; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer til udveksling af god praksis mellem både udviklingslande og udviklede lande; anmoder Kommissionen om at udvikle en platform sammen med andre internationale donorer med henblik på at udveksle bedste praksis for inklusion af børn med handicap; opfordrer Kommissionen til fuldt ud at opfylde sine forpligtelser i henhold til artikel 32 i konventionen om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer EU til at gøre brug af den politiske indflydelse, som udviklingsbistandsprogrammer, navnlig budgetstøtteprogrammer, giver, til at styrke beskyttelse og fremme af menneskerettighederne i Uganda; opfordrer Kommissionen til at undersøge, om der kan ydes bedre hjælp, enten gennem finansiering af eller koordinering med lokale institutioner, for at forbedre den sundhedsfaglige støtte til børn med handicap med henblik på at yde stærkt tiltrængt støtte til deres familier; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at inklusionspolitikker bør fremmes i alle relevante FN-fora og internationale fora, da handicapaspektet i øjeblikket er fraværende i mange internationale drøftelser på højt plan og skal sættes højt på den politiske dagsorden; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Republikken Ugandas præsident, formanden for Ugandas parlament samt Den Afrikanske Union og dennes institutioner. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  EUT C 287 E af 24.11.2006, s. 336.

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/116 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/116

---

P8_TA(2018)0083

Fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Comorerne: opsigelse (beslutning)

Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 om udkast til Rådets afgørelse om opsigelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Unionen Comorerne (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE) – 2017/2266(INI))

(2019/C 162/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (14423/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (14423/2017),

| — | der henviser til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Unionen Comorerne (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Unionen Comorerne (1),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0447/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0447/2017),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 (2) om udkastet til afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 (2) om udkastet til afgørelse,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1936/2001 og (EF) nr. 601/2004 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1093/94 og (EF) nr. 1447/1999 (3) ("IUU-forordningen"), særlig artikel 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1936/2001 og (EF) nr. 601/2004 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1093/94 og (EF) nr. 1447/1999 (3) ("IUU-forordningen"), særlig artikel 8,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 2,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A8-0055/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A8-0055/2018),

| A. | der henviser til, at fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Unionen Comorerne (i det følgende benævnt "Comorerne") kan opsiges af én af parterne, hvis der er tungtvejende grunde til det såsom manglende overholdelse af parternes forpligtelse til at bekæmpe ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (i det følgende benævnt "IUU-fiskeri"); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Unionen Comorerne (i det følgende benævnt "Comorerne") kan opsiges af én af parterne, hvis der er tungtvejende grunde til det såsom manglende overholdelse af parternes forpligtelse til at bekæmpe ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (i det følgende benævnt "IUU-fiskeri");

| B. | der henviser til, at ulovligt fiskeri er en stor trussel mod de globale marine ressourcer, da det går ud over fiskebestandene, der udtømmes, ødelægger levesteder, er uretfærdigt over for ærlige fiskere og fratager kystsamfundene deres livsgrundlag, især i udviklingslandene; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ulovligt fiskeri er en stor trussel mod de globale marine ressourcer, da det går ud over fiskebestandene, der udtømmes, ødelægger levesteder, er uretfærdigt over for ærlige fiskere og fratager kystsamfundene deres livsgrundlag, især i udviklingslandene;

| C. | der henviser til, at EU bør træffe alle relevante foranstaltninger til at sikre, at aftaler om bæredygtigt fiskeri med tredjelande er til gensidig gavn for EU og de pågældende tredjelande, herunder deres lokalbefolkning og fiskerisektorer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU bør træffe alle relevante foranstaltninger til at sikre, at aftaler om bæredygtigt fiskeri med tredjelande er til gensidig gavn for EU og de pågældende tredjelande, herunder deres lokalbefolkning og fiskerisektorer;

| D. | der henviser til, at det generelle formål med protokollen om indgåelse af en fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Unionen Comorerne var at styrke fiskerisamarbejdet mellem EU og Comorerne til gavn for begge parter ved at etablere en partnerskabsramme for udvikling af en bæredygtig fiskeripolitik og samtidig udnytte fiskeressourcerne på en bæredygtig måde i den comoriske eksklusive økonomiske zone, samt at opnå en passende del af de disponible overskudsbestande, der svarer til EU-fiskerflådens interesser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det generelle formål med protokollen om indgåelse af en fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Unionen Comorerne var at styrke fiskerisamarbejdet mellem EU og Comorerne til gavn for begge parter ved at etablere en partnerskabsramme for udvikling af en bæredygtig fiskeripolitik og samtidig udnytte fiskeressourcerne på en bæredygtig måde i den comoriske eksklusive økonomiske zone, samt at opnå en passende del af de disponible overskudsbestande, der svarer til EU-fiskerflådens interesser;

| E. | der henviser til, at den første fiskeriaftale mellem EØF og Comorerne går helt tilbage til 1988, og til, at medlemsstaterne i EØF/EU siden da har fået adgang til fiskerimuligheder i henhold til en række gennemførelsesprotokoller; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den første fiskeriaftale mellem EØF og Comorerne går helt tilbage til 1988, og til, at medlemsstaterne i EØF/EU siden da har fået adgang til fiskerimuligheder i henhold til en række gennemførelsesprotokoller;

| F. | der henviser til, at ifølge UNCTAD's rapport med titlen "Fishery Exports and the Economic Development of Least Developed Countries"(fiskerieksport fra og økonomisk udvikling i de mindstudviklede lande) har det sektorielle samarbejde ikke udviklet sig ud over et meget elementært niveau med meget ringe indvirkning på fiskerisektoren, landingsprocedurer, kontrol- og overvågningskapacitet, videnskabelig udvikling eller teknisk uddannelse af fiskere og observatører; der henviser til, at den pris, EU betaler Comorerne pr. ton fisk (tun), ligger på omkring 15 % af den anslåede engrospris pr. ton; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ifølge UNCTAD's rapport med titlen "Fishery Exports and the Economic Development of Least Developed Countries"(fiskerieksport fra og økonomisk udvikling i de mindstudviklede lande) har det sektorielle samarbejde ikke udviklet sig ud over et meget elementært niveau med meget ringe indvirkning på fiskerisektoren, landingsprocedurer, kontrol- og overvågningskapacitet, videnskabelig udvikling eller teknisk uddannelse af fiskere og observatører; der henviser til, at den pris, EU betaler Comorerne pr. ton fisk (tun), ligger på omkring 15 % af den anslåede engrospris pr. ton;

| G. | der henviser til, at Comorerne den 1. oktober 2015 blev underrettet om, at landet muligvis ville blive udpeget som et ikkesamarbejdende tredjeland for undladelse af at udøve tilstrækkelig kontrol af fartøjer under comorisk flag; der henviser til, at Comorerne i maj 2017 blev udpeget som et ikkesamarbejdende land og i juli 2017 opført på en EU-liste over sådanne lande, hvilket har ført til udstedelsen af et "rødt kort", men at landet endnu ikke har truffet de korrigerende foranstaltninger, der er nødvendige for at løse de konstaterede problemer og bekæmpe IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Comorerne den 1. oktober 2015 blev underrettet om, at landet muligvis ville blive udpeget som et ikkesamarbejdende tredjeland for undladelse af at udøve tilstrækkelig kontrol af fartøjer under comorisk flag; der henviser til, at Comorerne i maj 2017 blev udpeget som et ikkesamarbejdende land og i juli 2017 opført på en EU-liste over sådanne lande, hvilket har ført til udstedelsen af et "rødt kort", men at landet endnu ikke har truffet de korrigerende foranstaltninger, der er nødvendige for at løse de konstaterede problemer og bekæmpe IUU-fiskeri;

| H. | der henviser til, at den tidligere protokol til fiskeriaftalen med Comorerne udløb den 30. december 2016, og ikke blev fornyet på grund af manglende tilsagn fra Comorernes side om at bekæmpe IUU-fiskeri; der henviser til, at protokollen havde en finansieringsramme på 600 000 EUR om året, hvoraf 300 000 EUR var øremærket til støtte til Comorernes fiskeripolitik med henblik på at fremme bæredygtighed og forsvarlig forvaltning af fiskeressourcerne i dets farvande; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den tidligere protokol til fiskeriaftalen med Comorerne udløb den 30. december 2016, og ikke blev fornyet på grund af manglende tilsagn fra Comorernes side om at bekæmpe IUU-fiskeri; der henviser til, at protokollen havde en finansieringsramme på 600 000 EUR om året, hvoraf 300 000 EUR var øremærket til støtte til Comorernes fiskeripolitik med henblik på at fremme bæredygtighed og forsvarlig forvaltning af fiskeressourcerne i dets farvande;

| I. | der henviser til, at EU er fast besluttet på at bekæmpe ulovligt fiskeri og enhver form for virksomhed, der følger heraf, og at denne forpligtelse er fastsat i IUU-forordningen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU er fast besluttet på at bekæmpe ulovligt fiskeri og enhver form for virksomhed, der følger heraf, og at denne forpligtelse er fastsat i IUU-forordningen;

| J. | der henviser til, at EU og dets medlemsstater viderefører samarbejdet med Comorerne i flere sektorer; der henviser til, at EU's opsigelse af fiskeripartnerskabsaftalen kan bremses (hvis de nødvendige korrigerende foranstaltninger træffes), og til, at opsigelsen af denne aftale ikke udelukker muligheden for fremtidige forhandlinger om en anden aftale eller en anden form for partnerskab i fiskerisektoren; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU og dets medlemsstater viderefører samarbejdet med Comorerne i flere sektorer; der henviser til, at EU's opsigelse af fiskeripartnerskabsaftalen kan bremses (hvis de nødvendige korrigerende foranstaltninger træffes), og til, at opsigelsen af denne aftale ikke udelukker muligheden for fremtidige forhandlinger om en anden aftale eller en anden form for partnerskab i fiskerisektoren;

| K. | der henviser til, at bekæmpelsen af IUU-fiskeri ikke blot bygger på en identificering af ikke-samarbejdende tredjelande, men også kræver, at der findes løsninger til at afhjælpe de konstaterede tilfælde; der henviser til, at uden ekstern bistand vil Comorerne ikke kunne forbedre sin havforvaltningspolitik for især fiskeressourcer, herunder landingsforhold, kontrol- og overvågningskapacitet, videnskabelig udvikling og teknisk uddannelse af fiskere og observatører; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at bekæmpelsen af IUU-fiskeri ikke blot bygger på en identificering af ikke-samarbejdende tredjelande, men også kræver, at der findes løsninger til at afhjælpe de konstaterede tilfælde; der henviser til, at uden ekstern bistand vil Comorerne ikke kunne forbedre sin havforvaltningspolitik for især fiskeressourcer, herunder landingsforhold, kontrol- og overvågningskapacitet, videnskabelig udvikling og teknisk uddannelse af fiskere og observatører;

| L. | der henviser til, at der i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og målene for bæredygtig udvikling for første gang indgår et mål om bevaring og bæredygtig udnyttelse af havene og de marine ressourcer (mål 14); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og målene for bæredygtig udvikling for første gang indgår et mål om bevaring og bæredygtig udnyttelse af havene og de marine ressourcer (mål 14);

| 1. | beklager, at Comorerne har undladt at træffe de nødvendige korrigerende foranstaltninger for at løse de konstaterede problemer og bekæmpe IUU-fiskeri, trods advarslerne fra EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | gentager betydningen af effektiv flagstatskontrol, da fraværet heraf er en af hovedårsagerne til IUU-fiskeri; mener, at Comorerne bør opfylde sine folkeretlige forpligtelser med hensyn til overvågning og kontrol af fartøjer, der fører landets flag; er overbevist om, at den manglende kontrol og tilladelse til fiskeri gør det muligt for sådanne fartøjer straffrit at udøve IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er af den opfattelse, at Comorerne fortsat bør opretholde samarbejdet med EU og benytte lejligheden til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at forbedre landets evne til at bekæmpe ulovligt fiskeri; |
| --- | --- |

3.

| 4. | beklager, at det i de næsten 30 år, hvor der har været fiskeriaftaler mellem EU og Comorerne – hvori et element er rettet mod samarbejde og støtte til udviklingen af Comorernes fiskerisektor – ikke har været muligt at opnå mere håndgribelige resultater med hensyn til sektorens udvikling, bl.a. på områder som kontrol- og overvågningskapacitet, videnskabelig udvikling, kapacitet og teknisk uddannelse af fiskere og observatører; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fastholder, at de tilgængelige instrumenter til udviklingssamarbejde, navnlig Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), skal afstemmes bedre med den generelle støtte til kapacitetsudvikling i fiskerisektoren; |
| --- | --- |

5.

| 6. | minder om, at Comorerne i henhold til fiskeripartnerskabsaftalen med EU og andre internationale instrumenter samt inden for rammen for gennemførelsen af 2030-dagsordenen og de bæredygtige udviklingsmål har pligt til at efterleve principperne for god forvaltningspraksis i fiskeriet og ansvarligt fiskeri og bevare fiskebestandene og de marine økosystemer i dets eksklusive økonomiske zone; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger behovet for at bekæmpe IUU-fiskeri på verdensplan og for at skabe incitamenter for staterne til at tage deres ansvar alvorligt og gennemføre de nødvendige reformer af deres respektive fiskerisektorer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fastholder, at bekæmpelsen af IUU-fiskeri ikke blot bør bestå af en identificering af ikke-samarbejdende tredjelande, og at det for virkelig at bekæmpe ulovligt fiskeri i alle dets former er nødvendigt at finde frem til, hvordan man kan hjælpe navnlig små udviklingsøstater som Comorerne med at ændre deres havforvaltningspolitik; |
| --- | --- |

8.

| 9. | er enig med Kommissionen og Rådet i behovet for at anvende de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 38, stk. 8, i IUU-forordningen om opsigelse af alle bilaterale fiskeriaftaler med Comorerne, eftersom disse foreskriver opsigelse af aftalen i tilfælde af manglende overholdelse af tilsagn med hensyn til bekæmpelse af IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

9.

| 10. | noterer sig de øvrige konsekvenser, der er omhandlet i IUU-forordningens artikel 38, stk. 8, vedrørende forbud mod bl.a. chartring, omflagning og private aftaler; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fastholder imidlertid, at en sådan opsigelse ikke er afslutningen på samarbejdet mellem EU og Comorerne i fiskerisektoren; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at disse forbindelser kan reaktiveres snarest muligt, idet der tages udgangspunkt i, at fiskersamfundene og det kystnære ikkeindustrielle fiskeri bør betragtes som afgørende for landets udvikling, og at investeringer og teknisk bistand i denne henseende bør fremmes inden for følgende områder:






  — | fiskeriforvaltning og styringssystemer, lovgivning, institutionel struktur, kapacitetsopbygning af menneskelige ressourcer (fiskere, videnskabsfolk, inspektører m.fl.) og fremme af de kommercielle og kulturelle værdier af Comorernes traditionelle fiskeredskaber og fiskeprodukter |
| --- | --- | --- |

11.

—

fiskeriforvaltning og styringssystemer, lovgivning, institutionel struktur, kapacitetsopbygning af menneskelige ressourcer (fiskere, videnskabsfolk, inspektører m.fl.) og fremme af de kommercielle og kulturelle værdier af Comorernes traditionelle fiskeredskaber og fiskeprodukter

| — | kontrolkapacitet og videnskabelig kapacitet, kapacitet til beskyttelse af kystområder og kapacitet til inspektion, overvågning og kvalitetskontrol |
| --- | --- |

—

kontrolkapacitet og videnskabelig kapacitet, kapacitet til beskyttelse af kystområder og kapacitet til inspektion, overvågning og kvalitetskontrol

| — | oprettelse af faciliteter til at køle, distribuere og forarbejde fisk |
| --- | --- |

—

oprettelse af faciliteter til at køle, distribuere og forarbejde fisk

| — | opbygning og opgradering af havnenes sikkerheds- og landingsinfrastruktur |
| --- | --- |

—

opbygning og opgradering af havnenes sikkerheds- og landingsinfrastruktur

| — | fornyelse af Comorernes ikkeindustrielle flåde med henblik på at forbedre sikkerheden, evnen til at forblive længere på havet og fiskerikapaciteten; |
| --- | --- |

—

fornyelse af Comorernes ikkeindustrielle flåde med henblik på at forbedre sikkerheden, evnen til at forblive længere på havet og fiskerikapaciteten;

| 12. | opfordrer til, at der indføres en bestemmelse, ifølge hvilken proceduren afbrydes, og det røde kort trækkes tilbage, hvis Comorerne afhjælper sine mangler, således at EU's flåde kan vende tilbage; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen til at tage de skridt, der er nødvendige for at vende tilbage til normale tilstande, ved at forbedre effektiviteten af foranstaltninger til bekæmpelse af IUU-fiskeri og gøre det muligt for EU's flåde at vende tilbage til fiskerizonen, så snart vilkårene i en ny protokol er blevet genforhandlet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen og Rådet til inden for deres respektive kompetenceområder at holde Parlamentet fuldt ud orienteret om enhver udvikling i denne proces; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pålægger sin formand at sende Parlamentets beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Unionen Comorernes regering og parlament. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT L 290 af 20.10.2006, s. 7.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0082.

(3)  EUT L 286 af 29.10.2008, s. 1.

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/119 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/119

---

P8_TA(2018)0090

Situationen i Syrien

Europa-Parlamentets beslutning af 15. marts 2018 om situationen i Syrien (2018/2626(RSP))

(2019/C 162/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Syrien, navnlig beslutningen af 18. maj 2017 om EU's strategi for Syrien (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Syrien, navnlig beslutningen af 18. maj 2017 om EU's strategi for Syrien (1),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948 og andre FN-traktater og -instrumenter på menneskerettighedsområdet, herunder FN's konvention om barnets rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948 og andre FN-traktater og -instrumenter på menneskerettighedsområdet, herunder FN's konvention om barnets rettigheder,

| — | der henviser til Genèvekonventionerne fra 1949 og tillægsprotokollerne dertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til Genèvekonventionerne fra 1949 og tillægsprotokollerne dertil,

| — | der henviser til erklæringerne om Syrien fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR), Federica Mogherini, navnlig erklæringen af 9. juli 2017 om våbenhvilen i Syrien, af 25. november 2017 om den syriske oppositions konference i Riyadh og af 23. februar 2018 om massakren i det østlige Ghouta, og til hendes bemærkninger ved ankomsten til Udenrigsrådets møde den 26. februar 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne om Syrien fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR), Federica Mogherini, navnlig erklæringen af 9. juli 2017 om våbenhvilen i Syrien, af 25. november 2017 om den syriske oppositions konference i Riyadh og af 23. februar 2018 om massakren i det østlige Ghouta, og til hendes bemærkninger ved ankomsten til Udenrigsrådets møde den 26. februar 2018,

| — | der henviser til de fælles erklæringer fra NF/HR, Federica Mogherini, og kommissær Christos Stylianides, af henholdsvis 3. oktober 2017 om de nylige angreb i Syrien, af 20. februar 2018 om den humanitære situation i det østlige Ghouta og Idlib og af 6. marts 2018 om situationen i det østlige Ghouta og andre steder i Syrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles erklæringer fra NF/HR, Federica Mogherini, og kommissær Christos Stylianides, af henholdsvis 3. oktober 2017 om de nylige angreb i Syrien, af 20. februar 2018 om den humanitære situation i det østlige Ghouta og Idlib og af 6. marts 2018 om situationen i det østlige Ghouta og andre steder i Syrien,

| — | der henviser til erklæringen fra NF/HR, Federica Mogherini, under plenarmødet den 6. februar 2018 om menneskerettighedssituationen i Tyrkiet og situationen i Afrin i Syrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra NF/HR, Federica Mogherini, under plenarmødet den 6. februar 2018 om menneskerettighedssituationen i Tyrkiet og situationen i Afrin i Syrien,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2011/273/FUSP af 9. maj 2011 om restriktive foranstaltninger over for Syrien (2) og til Rådets konklusioner af 26. februar 2018 om tilføjelse af to nye ministre til sanktionslisten, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2011/273/FUSP af 9. maj 2011 om restriktive foranstaltninger over for Syrien (2) og til Rådets konklusioner af 26. februar 2018 om tilføjelse af to nye ministre til sanktionslisten,

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og NF/HR af 14. marts 2017 til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen "Elementer i en EU-strategi for Syrien"(JOIN(2017)0011) og til Rådets konklusioner om Syrien af 3. april 2017, der tilsammen udgør den nye EU-strategi for Syrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og NF/HR af 14. marts 2017 til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen "Elementer i en EU-strategi for Syrien"(JOIN(2017)0011) og til Rådets konklusioner om Syrien af 3. april 2017, der tilsammen udgør den nye EU-strategi for Syrien,

| — | der henviser til erklæringen af 5. april 2017 fra formændene på konferencen om støtte til Syriens og regionens fremtid og til tidligere konferencer om situationen i Syrien, der blev afholdt i London, Kuwait, Berlin og Helsingfors, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 5. april 2017 fra formændene på konferencen om støtte til Syriens og regionens fremtid og til tidligere konferencer om situationen i Syrien, der blev afholdt i London, Kuwait, Berlin og Helsingfors,

| — | der henviser til redegørelserne fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Zeid Ra'ad Al Hussein, til Menneskerettighedsrådet (UNHRC) i Genève om situationen i Syrien, navnlig dem af 26. februar 2018 og 2. marts 2018, og til hans mundtlige opdatering om hans kontors aktiviteter og den seneste udvikling for så vidt angår menneskerettighederne af 7. marts 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til redegørelserne fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Zeid Ra'ad Al Hussein, til Menneskerettighedsrådet (UNHRC) i Genève om situationen i Syrien, navnlig dem af 26. februar 2018 og 2. marts 2018, og til hans mundtlige opdatering om hans kontors aktiviteter og den seneste udvikling for så vidt angår menneskerettighederne af 7. marts 2018,

| — | der henviser til de erklæringer om det østlige Ghouta i Den Syriske Arabiske Republik af 20. og 24. februar 2018, der tilskrives talsmanden for FN's generalsekretær, |
| --- | --- |

—

der henviser til de erklæringer om det østlige Ghouta i Den Syriske Arabiske Republik af 20. og 24. februar 2018, der tilskrives talsmanden for FN's generalsekretær,

| — | der henviser til De Forenede Nationers pagt og til alle de FN-konventioner, som Syrien er part i, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers pagt og til alle de FN-konventioner, som Syrien er part i,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner om Syrien, navnlig resolution 2254 (2015) af 18. december 2015, resolution 2393 (2017) af 19. december 2017 om tilladelse til levering af grænseoverskridende bistand og bistand på tværs af linjer i Syrien og resolution 2401 (2018) af 24. februar 2018 om en 30-dages indstilling af fjendtlighederne i Syrien for at gøre det muligt at levere humanitær bistand, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner om Syrien, navnlig resolution 2254 (2015) af 18. december 2015, resolution 2393 (2017) af 19. december 2017 om tilladelse til levering af grænseoverskridende bistand og bistand på tværs af linjer i Syrien og resolution 2401 (2018) af 24. februar 2018 om en 30-dages indstilling af fjendtlighederne i Syrien for at gøre det muligt at levere humanitær bistand,

| — | der henviser til rapporter fra den uafhængige internationale undersøgelseskommission om Den Syriske Arabiske Republik, der er nedsat af UNHRC, og til UNHRC's resolutioner om Den Syriske Arabiske Republik, navnlig den af 5. marts 2018 om den forværrede menneskerettighedssituation i det østlige Ghouta, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporter fra den uafhængige internationale undersøgelseskommission om Den Syriske Arabiske Republik, der er nedsat af UNHRC, og til UNHRC's resolutioner om Den Syriske Arabiske Republik, navnlig den af 5. marts 2018 om den forværrede menneskerettighedssituation i det østlige Ghouta,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution A-71/248 af 21. december 2016 om en international, upartisk og uafhængig mekanisme til at bistå med efterforskningen og retsforfølgningen af de ansvarlige for de alvorligste forbrydelser i henhold til folkeretten, der er begået i Den Syriske Arabiske Republik siden marts 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution A-71/248 af 21. december 2016 om en international, upartisk og uafhængig mekanisme til at bistå med efterforskningen og retsforfølgningen af de ansvarlige for de alvorligste forbrydelser i henhold til folkeretten, der er begået i Den Syriske Arabiske Republik siden marts 2011,

| — | der henviser til Romstatutten og stiftelsesdokumenterne for Den Internationale Domstol samt dem for ad hoc-domstole, herunder Den Internationale Krigsforbryderdomstol for Det Tidligere Jugoslavien, Den Internationale Krigsforbryderdomstol for Rwanda og Den Særlige Domstol for Libanon, |
| --- | --- |

—

der henviser til Romstatutten og stiftelsesdokumenterne for Den Internationale Domstol samt dem for ad hoc-domstole, herunder Den Internationale Krigsforbryderdomstol for Det Tidligere Jugoslavien, Den Internationale Krigsforbryderdomstol for Rwanda og Den Særlige Domstol for Libanon,

| — | der henviser til aftalememorandummet om etablering af nedtrapningszoner i Den Syriske Arabiske Republik, som blev undertegnet af Iran, Rusland og Tyrkiet den 6. maj 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalememorandummet om etablering af nedtrapningszoner i Den Syriske Arabiske Republik, som blev undertegnet af Iran, Rusland og Tyrkiet den 6. maj 2017,

| — | der henviser til den rapport, som blev offentliggjort af FN's Befolkningsfond i 2017 med titlen "Voices fra Syrien 2018 – Assessment Findings of the Humanitarian Needs Overview", |
| --- | --- |

—

der henviser til den rapport, som blev offentliggjort af FN's Befolkningsfond i 2017 med titlen "Voices fra Syrien 2018 – Assessment Findings of the Humanitarian Needs Overview",

| — | der henviser til udtalelsen af 5. marts 2018 fra Carnegies Mellemøstcenter om det møde, der angiveligt skulle have fundet sted mellem chefen for Syriens nationale sikkerhedsbureau, Ali Mamlouk, som er opført på EU's sanktionsliste, og den italienske indenrigsminister og direktøren for agenturet for information og ekstern sikkerhed i Rom i åbenbar modstrid med Rådets afgørelse 2011/273/FUSP af 9. maj 2011 om restriktive foranstaltninger over for Syrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen af 5. marts 2018 fra Carnegies Mellemøstcenter om det møde, der angiveligt skulle have fundet sted mellem chefen for Syriens nationale sikkerhedsbureau, Ali Mamlouk, som er opført på EU's sanktionsliste, og den italienske indenrigsminister og direktøren for agenturet for information og ekstern sikkerhed i Rom i åbenbar modstrid med Rådets afgørelse 2011/273/FUSP af 9. maj 2011 om restriktive foranstaltninger over for Syrien,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at syv års civil konflikt i Syrien fortsætter trods adskillige internationale bestræbelser på at opnå en våbenhvile og skabe et grundlag for en forhandlingsløsning; der henviser til, at den humanitære situation i landet derfor fortsat er katastrofal; der henviser til, at 13 millioner mennesker, herunder seks millioner børn, er registreret som mennesker, der har behov for en eller anden form for humanitær bistand; der henviser til, at 6,1 mio. mennesker er internt fordrevne, tre millioner bor i besatte områder, og mere end fem millioner er registrerede syriske flygtninge bosat i omkringliggende regioner; der henviser til, at mindst 400 000 syrere har mistet livet under konflikten; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at syv års civil konflikt i Syrien fortsætter trods adskillige internationale bestræbelser på at opnå en våbenhvile og skabe et grundlag for en forhandlingsløsning; der henviser til, at den humanitære situation i landet derfor fortsat er katastrofal; der henviser til, at 13 millioner mennesker, herunder seks millioner børn, er registreret som mennesker, der har behov for en eller anden form for humanitær bistand; der henviser til, at 6,1 mio. mennesker er internt fordrevne, tre millioner bor i besatte områder, og mere end fem millioner er registrerede syriske flygtninge bosat i omkringliggende regioner; der henviser til, at mindst 400 000 syrere har mistet livet under konflikten;

| B. | der henviser til, at områder og byer såsom Idlib, det østlige Ghouta, Yarmouk, Foua og Kefraya længe har været udsat for blokader med alvorlige konsekvenser for civilbefolkningen og uden mulighed for at yde humanitær bistand på en bæredygtig måde som følge af den militære offensiv og bombardementer, som det syriske regime retter mod sin egen befolkning med støtte fra Rusland og Iran; der henviser til, at det østlige Ghouta har været under belejring af det syriske regime og dets allierede i fem år, hvilket har indebåret, at civile, herunder børn, skoler og sundhedsfaciliteter, er blevet udsat for luftbombardementer, granatbeskydninger og brug af kemiske våben, hvilket har forårsaget flere hundrede dødsfald i området; der henviser til, at terroristgrupper i det østlige Ghouta er blevet anklaget for at bombardere civile bydele i Damaskus; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at områder og byer såsom Idlib, det østlige Ghouta, Yarmouk, Foua og Kefraya længe har været udsat for blokader med alvorlige konsekvenser for civilbefolkningen og uden mulighed for at yde humanitær bistand på en bæredygtig måde som følge af den militære offensiv og bombardementer, som det syriske regime retter mod sin egen befolkning med støtte fra Rusland og Iran; der henviser til, at det østlige Ghouta har været under belejring af det syriske regime og dets allierede i fem år, hvilket har indebåret, at civile, herunder børn, skoler og sundhedsfaciliteter, er blevet udsat for luftbombardementer, granatbeskydninger og brug af kemiske våben, hvilket har forårsaget flere hundrede dødsfald i området; der henviser til, at terroristgrupper i det østlige Ghouta er blevet anklaget for at bombardere civile bydele i Damaskus;

| C. | der henviser til, at situationen i det østlige Ghouta er så kritisk, at FN's generalsekretær António Guterres har beskrevet den som "et helvede på jorden"; der henviser til, at befolkningen i det østlige Ghouta har været afskåret fra enhver form for nødhjælp af en blokade siden den 14. februar 2018, hvor en enkelt konvoj nåede frem til blot 7 200 mennesker ud af de 400 000, der bor i dette område; der henviser til, at det den 5. marts 2018 omsider lykkedes en FN-nødhjælpskonvoj at komme ind i Douma og nåede frem til 27 500 mennesker, der havde behov for mad og lægemidler og medicinsk udstyr; der henviser til, at det syriske regime fjernede vigtige lægemidler fra konvojen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at situationen i det østlige Ghouta er så kritisk, at FN's generalsekretær António Guterres har beskrevet den som "et helvede på jorden"; der henviser til, at befolkningen i det østlige Ghouta har været afskåret fra enhver form for nødhjælp af en blokade siden den 14. februar 2018, hvor en enkelt konvoj nåede frem til blot 7 200 mennesker ud af de 400 000, der bor i dette område; der henviser til, at det den 5. marts 2018 omsider lykkedes en FN-nødhjælpskonvoj at komme ind i Douma og nåede frem til 27 500 mennesker, der havde behov for mad og lægemidler og medicinsk udstyr; der henviser til, at det syriske regime fjernede vigtige lægemidler fra konvojen;

| D. | der henviser til, at FN's Sikkerhedsråd den 24. februar 2018 vedtog resolution 2401, hvori det krævede, at alle konfliktens parter omgående indstiller fjendtlighederne i mindst 30 på hinanden følgende dage for i overensstemmelse med den gældende folkeret at muliggøre sikker, uhindret og uafbrudt levering af humanitær bistand og sygetransport for alvorligt syge og sårede; der henviser til, at Sikkerhedsrådets resolution 2401 ikke er blevet gennemført af det syriske regime og de russiske og de iranske styrker på trods af gentagne opfordringer fra det internationale samfund; der henviser til, at militæret benytter "befrielsen"af regionen som et påskud for fortsat at angribe civile; der henviser til, at Rusland har nedlagt veto mod 11 resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd i de seneste år, herunder en fornyelse af den fælles FN-OPCW-undersøgelsesmekanisme i november 2017, og har spillet en aktiv rolle med hensyn til at begrænse indholdet i resolutionerne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at FN's Sikkerhedsråd den 24. februar 2018 vedtog resolution 2401, hvori det krævede, at alle konfliktens parter omgående indstiller fjendtlighederne i mindst 30 på hinanden følgende dage for i overensstemmelse med den gældende folkeret at muliggøre sikker, uhindret og uafbrudt levering af humanitær bistand og sygetransport for alvorligt syge og sårede; der henviser til, at Sikkerhedsrådets resolution 2401 ikke er blevet gennemført af det syriske regime og de russiske og de iranske styrker på trods af gentagne opfordringer fra det internationale samfund; der henviser til, at militæret benytter "befrielsen"af regionen som et påskud for fortsat at angribe civile; der henviser til, at Rusland har nedlagt veto mod 11 resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd i de seneste år, herunder en fornyelse af den fælles FN-OPCW-undersøgelsesmekanisme i november 2017, og har spillet en aktiv rolle med hensyn til at begrænse indholdet i resolutionerne;

| E. | der henviser til, at disse angreb og anvendelsen af udsultning af civile gennem belejring af befolkede områder og tvangsfordrivelser af befolkningen, bl.a. med det formål at gennemføre demokratiske forandringer, som krigstaktik udgør klare overtrædelser af den humanitære folkeret; der henviser til, at hindring af evakuering og levering af humanitær bistand og medicinsk behandling udgør en åbenlys krænkelse af den humanitære folkeret og en række resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at disse angreb og anvendelsen af udsultning af civile gennem belejring af befolkede områder og tvangsfordrivelser af befolkningen, bl.a. med det formål at gennemføre demokratiske forandringer, som krigstaktik udgør klare overtrædelser af den humanitære folkeret; der henviser til, at hindring af evakuering og levering af humanitær bistand og medicinsk behandling udgør en åbenlys krænkelse af den humanitære folkeret og en række resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd;

| F. | der henviser til, at Tyrkiets Operation Olivengren i den kurdisk kontrollerede provins Afrin har føjet en ny dimension til konflikten i Syrien, idet den har givet anledning til yderligere humanitære spørgsmål og bekymringer vedrørende de negative virkninger for den følsomme interne balance i Syrien og/eller bestræbelserne hen imod en forhandlingsløsning; understreger, at der allerede er rapporteret om et stort antal civile ofre, og at flere hundrede civile liv er i fare; der henviser til, at NF/HR på vegne af EU klart har givet udtryk for disse bekymringer og opfordrede den tyrkiske regering til at standse sin offensiv og fremhævede behovet for at fokusere på at besejre de terrororganisationer, der er opført på FN's liste; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Tyrkiets Operation Olivengren i den kurdisk kontrollerede provins Afrin har føjet en ny dimension til konflikten i Syrien, idet den har givet anledning til yderligere humanitære spørgsmål og bekymringer vedrørende de negative virkninger for den følsomme interne balance i Syrien og/eller bestræbelserne hen imod en forhandlingsløsning; understreger, at der allerede er rapporteret om et stort antal civile ofre, og at flere hundrede civile liv er i fare; der henviser til, at NF/HR på vegne af EU klart har givet udtryk for disse bekymringer og opfordrede den tyrkiske regering til at standse sin offensiv og fremhævede behovet for at fokusere på at besejre de terrororganisationer, der er opført på FN's liste;

| G. | der henviser til, at de krænkelser, der er blevet begået under den syriske konflikt af Assadregimet og dets allierede og af terrorgrupper, omfatter målrettede, vilkårlige angreb på civile, bl.a. med kemiske våben, udenretslige henrettelser, tortur og mishandling, tvungne forsvindinger, masseanholdelser og vilkårlige anholdelser, kollektiv straf, angreb på lægepersonale og nægtelse af adgang til mad, vand og lægehjælp; der henviser til, at disse forbrydelser hidtil er forblevet ustraffede; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de krænkelser, der er blevet begået under den syriske konflikt af Assadregimet og dets allierede og af terrorgrupper, omfatter målrettede, vilkårlige angreb på civile, bl.a. med kemiske våben, udenretslige henrettelser, tortur og mishandling, tvungne forsvindinger, masseanholdelser og vilkårlige anholdelser, kollektiv straf, angreb på lægepersonale og nægtelse af adgang til mad, vand og lægehjælp; der henviser til, at disse forbrydelser hidtil er forblevet ustraffede;

| H. | der henviser til, at ISIS/Da'esh og andre jihadistbevægelser har begået grusomheder og alvorlige krænkelser af folkeretten, herunder brutale henrettelser og seksuel vold, bortførelser, tortur, tvungne konverteringer og slavebinding af kvinder og piger; der henviser til, at børn er blevet rekrutteret og udnyttet i forbindelse med terroraktiviteter; der henviser til, at der er alvorlig bekymring over brugen af civile som menneskelige skjolde i områder, der kontrolleres af ekstremister; der henviser til, at disse forbrydelser udgør krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ISIS/Da'esh og andre jihadistbevægelser har begået grusomheder og alvorlige krænkelser af folkeretten, herunder brutale henrettelser og seksuel vold, bortførelser, tortur, tvungne konverteringer og slavebinding af kvinder og piger; der henviser til, at børn er blevet rekrutteret og udnyttet i forbindelse med terroraktiviteter; der henviser til, at der er alvorlig bekymring over brugen af civile som menneskelige skjolde i områder, der kontrolleres af ekstremister; der henviser til, at disse forbrydelser udgør krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab;

| I. | der henviser til, at den demokratiske opposition er svækket i den aktuelle situation, og at civile er fanget mellem jihadistiske terrorister og islamistiske fundamentalister på den ene side og tilhængere af Assads regime på den anden; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den demokratiske opposition er svækket i den aktuelle situation, og at civile er fanget mellem jihadistiske terrorister og islamistiske fundamentalister på den ene side og tilhængere af Assads regime på den anden;

| J. | der henviser til, at Rådet den 26. februar 2018 tilføjede den syriske regerings industriminister og informationsminister til listen over personer, der er omfattet af EU's restriktive foranstaltninger over for det syriske regime, i lyset af den alvorlige situation i landet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Rådet den 26. februar 2018 tilføjede den syriske regerings industriminister og informationsminister til listen over personer, der er omfattet af EU's restriktive foranstaltninger over for det syriske regime, i lyset af den alvorlige situation i landet;

| K. | der henviser til, at det internationale samfund og enkeltstater er forpligtet til at stille de ansvarlige for krænkelser af den internationale menneskerettighedslovgivning og den humanitære folkeret, der er begået under konflikten i Syrien, til ansvar, bl.a. gennem anvendelse af princippet om universel jurisdiktion såvel som national lovgivning; der henviser til, at dette kan ske enten på grundlag af eksisterende nationale og internationale retsmidler, herunder nationale og internationale domstole, eller af internationale ad hoc-straffedomstole, der endnu ikke er oprettet; der henviser til, at ud over det personlige strafferetlige ansvar kan også stater under visse omstændigheder retsforfølges for tilsidesættelse af forpligtelser i medfør af internationale traktater og konventioner, som Den Internationale Domstol har jurisdiktion over, herunder konventionen fra 1984 mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og konventionen fra 1948 om forebyggelse af og straf for folkedrab; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det internationale samfund og enkeltstater er forpligtet til at stille de ansvarlige for krænkelser af den internationale menneskerettighedslovgivning og den humanitære folkeret, der er begået under konflikten i Syrien, til ansvar, bl.a. gennem anvendelse af princippet om universel jurisdiktion såvel som national lovgivning; der henviser til, at dette kan ske enten på grundlag af eksisterende nationale og internationale retsmidler, herunder nationale og internationale domstole, eller af internationale ad hoc-straffedomstole, der endnu ikke er oprettet; der henviser til, at ud over det personlige strafferetlige ansvar kan også stater under visse omstændigheder retsforfølges for tilsidesættelse af forpligtelser i medfør af internationale traktater og konventioner, som Den Internationale Domstol har jurisdiktion over, herunder konventionen fra 1984 mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og konventionen fra 1948 om forebyggelse af og straf for folkedrab;

| L. | der henviser til, at EU fortsat er forpligtet til at bidrage til, at forhandlingerne under ledelse af FN's særlige udsending til Syrien, den såkaldte Genève-proces, bliver en succes; der henviser til, at EU fortsætter med at støtte denne proces, bl.a. gennem afholdelse af den anden Bruxelleskonference om støtte til Syriens og regionens fremtid, der finder sted den 24. og 25. april 2018; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU fortsat er forpligtet til at bidrage til, at forhandlingerne under ledelse af FN's særlige udsending til Syrien, den såkaldte Genève-proces, bliver en succes; der henviser til, at EU fortsætter med at støtte denne proces, bl.a. gennem afholdelse af den anden Bruxelleskonference om støtte til Syriens og regionens fremtid, der finder sted den 24. og 25. april 2018;

| M. | der henviser til, at Genèveforhandlingerne endnu ikke har ført til fremskridt med hensyn til at finde en fredelig løsning på krisen i Syrien efter den 9. forhandlingsrunde i Wien den 25. og 26. januar 2018; der henviser til, at Rusland, Iran og Tyrkiet den 4. maj 2017 i Kasakhstan nåede frem til en aftale om at etablere fire de-eskaleringszoner, som ikke er blevet overholdt og beskyttet af garanterne; der henviser til, at den syriske nationale dialogkongres, der fandt sted i Sotji den 30. januar 2018, bekendtgjorde nedsættelsen af et forfatningsudvalg, som dog ikke er blevet accepteret af alle parter; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Genèveforhandlingerne endnu ikke har ført til fremskridt med hensyn til at finde en fredelig løsning på krisen i Syrien efter den 9. forhandlingsrunde i Wien den 25. og 26. januar 2018; der henviser til, at Rusland, Iran og Tyrkiet den 4. maj 2017 i Kasakhstan nåede frem til en aftale om at etablere fire de-eskaleringszoner, som ikke er blevet overholdt og beskyttet af garanterne; der henviser til, at den syriske nationale dialogkongres, der fandt sted i Sotji den 30. januar 2018, bekendtgjorde nedsættelsen af et forfatningsudvalg, som dog ikke er blevet accepteret af alle parter;

| N. | der henviser til, at situationen i Syrien og manglen på en omfattende, ægte og inkluderende politisk overgang fortsat er en hindring for en fuld gennemførelse af EU-strategien for Syrien, og navnlig den betydelige støtte, som Unionen kan yde til genopbygning af landet; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at situationen i Syrien og manglen på en omfattende, ægte og inkluderende politisk overgang fortsat er en hindring for en fuld gennemførelse af EU-strategien for Syrien, og navnlig den betydelige støtte, som Unionen kan yde til genopbygning af landet;

| O. | der henviser til, at EU og dets medlemsstater, siden krigen brød ud, har mobiliseret mere end 10,4 mia. EUR til at opfylde de humanitære behov, der er opstået som følge af den syriske krise, både internt og eksternt i de omkringliggende regioner, hvilket gør EU til den største bidragsyder; der henviser til, at EU også har ydet væsentlig støtte til og rost de nabolande, der huser flygtninge; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU og dets medlemsstater, siden krigen brød ud, har mobiliseret mere end 10,4 mia. EUR til at opfylde de humanitære behov, der er opstået som følge af den syriske krise, både internt og eksternt i de omkringliggende regioner, hvilket gør EU til den største bidragsyder; der henviser til, at EU også har ydet væsentlig støtte til og rost de nabolande, der huser flygtninge;

| 1. | fordømmer igen kraftigt og i de stærkeste vendinger de grusomheder og de udbredte krænkelser af menneskerettighederne og den humanitære folkeret, der er begået under konflikten, og navnlig de handlinger, der er begået af Assadregimets styrker, bl.a. med støtte fra dets allierede, Rusland og Iran, samt af terrororganisationer, der er opført på FN's lister; beklager, at mindst 400 000 mennesker er blevet dræbt, og at flere tusinde herudover er blevet såret af bombning, granatbeskydning og andre militære midler i Syrien, som er blevet anvendt gennem syv års konflikt, samt at millioner er blevet fordrevet, og civile er blevet nægtet adgang til mad, vand, hygiejne og sundhedspleje som følge af længerevarende belejringer af tæt befolkede områder; giver udtryk for sin alvorlige bekymring over den eskalerende vold i mange dele af landet, som det er tilfældet i det østlige Ghouta, Afrin og Idlib; |
| --- | --- |

1.

| 2. | beklager de gentagne fejlslåede regionale og internationale forsøg på at ende krigen, og opfordrer indtrængende til et fornyet og intensiveret globalt samarbejde om at opnå en fredelig og holdbar løsning på konflikten; understreger, at det internationale samfund har ydet utilstrækkelig støtte til den demokratiske opposition; bekræfter på ny, at den FN-ledede Genèveproces har forrang, og støtter den indsats, som FN's særlige udsending til Syrien, Staffan de Mistura, har gjort for at opnå en reel og inkluderende politisk omstilling i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 2254, som er forhandlet på plads af alle de syriske parter og med støtte fra centrale internationale og regionale aktører; understreger vigtigheden af at finde en politisk løsning på konflikten; står fortsat ved, at Syrien fortsat bevares som en enhed med suverænitet, territorial integritet og uafhængighed; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fordømmer i de stærkeste vendinger den igangværende vold i det østlige Ghouta, på trods af FN's Sikkerhedsråds enstemmige vedtagelse af resolution 2401, og opfordrer indtrængende alle parter, og navnlig Assadregimet, Rusland og Iran, til fuldt ud og straks at gennemføre og respektere denne resolution og sikre øjeblikkelig, sikker, uhindret og vedvarende levering af humanitær bistand, evakuering af kritisk syge og sårede samt lindre den syriske befolknings lidelser; støtter fuldt ud opfordringen til alle konfliktens parter om straks at indstille fjendtlighederne i mindst 30 på hinanden følgende dage; gentager sin opfordring til alle parter, navnlig de syriske myndigheder, om at leve op til deres ansvar for at beskytte den syriske befolkning og omgående standse alle angreb på civile i Syrien; opfordrer garanterne for våbenhvilen i de-eskaleringszonerne til at leve op til deres forpligtelser i henseende til at sætte en stopper for volden og de forbrydelser, der bliver begået, og muliggøre og sikre uhindret adgang til disse zoner; noterer sig afgørelsen fra de tre lande i Astanaprocessen om at afholde et nyt topmøde i april 2018 for at drøfte Syrien og mulige tiltag i regionen; understreger, at disse tiltag på ingen måde må være i modstrid med eller undergrave FN's støttede drøftelser eller Genève-processen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder regimerne i Syrien, Rusland og Iran om, at de er ansvarlige i henhold til folkeretten for de afskyelige forbrydelser, som de bliver ved med at begå i Syrien, og at dem, der begår sådanne forbrydelser, hvad enten de er stater eller enkeltpersoner, vil blive draget til ansvar; |
| --- | --- |

4.

| 5. | beklager dybt Ruslands gentagne vetoer i Sikkerhedsrådet og den kendsgerning, at der ikke blev indgået nogen aftale om forlængelse af mandatet for den fælles OPCW-FN-undersøgelsesmekanisme, inden den udløb den 17. november 2017; anser denne holdning hos et permanent medlem af Sikkerhedsrådet med et særligt ansvar for opretholdelse af international fred og sikkerhed for at være skamfuld; understreger, at blokeringen af internationale undersøgelser i verdens øjne mere er et udtryk for skyld end noget andet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | udtrykker dyb bekymring over Tyrkiets intervention i områder i Syrien, der kontrolleres af kurdiske styrker; er fortsat alvorligt bekymret over den eskalerende situation i Afrin, herunder den eventuelle konfrontation mellem de tyrkiske styrker og Assads styrker eller de russiske styrker og de stigende spændinger med USA; opfordrer den tyrkiske regering til at trække sine tropper tilbage og spille en konstruktiv rolle i den syriske konflikt, hvilket også er i Tyrkiets nationale interesser; gentager den holdning, som NF/HR har fremsat om, at åbningen af nye fronter i Syrien ikke er til fordel for Tyrkiets sikkerhed, og advarer mod en yderligere forværring af den humanitære krise i landet; kræver fuld respekt for den humanitære folkeret, herunder beskyttelsen af civile, og opfordrer til våbenhvile i hele Syrien, herunder Afrin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gentager sin støtte til den globale koalitions indsats mod Da'esh; understreger, at koalitionen og syriske partnerstyrker har gjort betydelige fremskridt i kampagnen for at besejre Da'esh i Syrien; minder om, at eventuelle foranstaltninger, der træffes for at bekæmpe Da'esh og andre terroristgrupper, nøje skal overholde folkeretten; opfordrer medlemsstaterne og deres allierede til at sikre gennemsigtighed, ansvarliggørelse og fuld overholdelse af den humanitære folkeret og den internationale menneskerettighedslovgivning; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer endnu en gang indtrængende til en sikker, rettidig og uhindret humanitær adgang på hele Syriens territorium og glæder sig over FN's Sikkerhedsråds resolution 2393, der forlængede tilladelsen til humanitær adgang, der overskrider grænser og konfliktlinjer til Syrien for en periode på yderligere 12 måneder (indtil den 10. januar 2019); opfordrer FN og dets partnere til fortsat at tage skridt til at øge omfanget af humanitære leverancer til vanskeligt tilgængelige og belejrede områder, herunder ved så effektivt som muligt at anvende grænseovergange i henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution 2165 (2014); støtter opfordringen til, at humanitær minerydning fremskyndes hurtigst muligt i hele Syrien, og minder alle konfliktens parter om, at hospitaler og sundhedspersonale udtrykkeligt beskyttes i henhold til den humanitære folkeret; beklager dybt de forskellige tilfælde af seksuelt misbrug og ureglementeret adfærd, der er konstateret inden for internationale hjælpeorganisationer, herunder at folk, der udleverer nødhjælp på vegne af FN og velkendte internationale organisationer, har udnyttet syriske flygtninge seksuelt; erklærer på det kraftigste, at der ikke bør være nogen tolerance over for sådanne handlinger; opfordrer indtrængende til en tilbundsgående undersøgelse og understreger, at alle de ansvarlige skal straffes; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at der ikke bør være nogen tolerance eller straffrihed for de forfærdelige forbrydelser, der er begået i Syrien, herunder dem, der begås mod religiøse, etniske og andre grupper og mindretal; gentager sit krav om en uafhængig, upartisk, grundig og troværdig undersøgelse og retsforfølgning af de ansvarlige og støtter det arbejde, der udføres af den internationale, upartiske og uafhængige mekanisme (IIIM) om internationale forbrydelser, der er begået i Den Syriske Arabiske Republik siden marts 2012; glæder sig over EU's beslutning om at yde 1,5 mio. EUR i økonomisk bistand til mekanismen gennem instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred; understreger imidlertid, at der vil være brug for bistand ud over programmets varighed på 18 måneder; understreger betydningen af, at medlemsstaterne opfylder deres løfter, og forventer, at spørgsmålet om finansiering af IIIM behandles og løses på den anden Bruxelleskonference om støtte til Syriens og regionens fremtid; opfordrer desuden til støtte for civilsamfundsorganisationer og NGO'er, som indsamler og bidrager til at bevare dokumentation af menneskerettighedskrænkelser og krænkelser af den humanitære folkeret; |
| --- | --- |

9.

| 10. | er fortsat overbevist om, at der ikke kan opnås nogen effektiv konfliktløsning eller varig fred i Syrien, uden at der tages ansvar for de forbrydelser, der er begået, og opfordrer til, at der vedtages en europæisk strategi for så vidt angår ansvarlighed for de grusomheder, der er begået i Syrien; gentager sin støtte til princippet om universel jurisdiktion i bekæmpelsen af straffrihed og hilser de skridt, som en række af EU's medlemsstater har truffet i den forbindelse, velkommen; glæder sig også over medlemsstaters initiativer til at gøre alvorlige krænkelser af folkeretten til en lovovertrædelse i henhold til deres nationale lovgivning; gentager sin opfordring til EU og dets medlemsstater om at undersøge, i tæt samarbejde med ligesindede lande, muligheden for oprettelse af en syrisk krigsforbryderdomstol, i afventning af en vellykket overdragelse til Den Internationale Straffedomstol; noterer sig det vigtige arbejde, der udføres af det europæiske net af kontaktpunkter vedrørende personer, som er ansvarlige for folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser, og opfordrer NF/HR og Generaldirektoratet for Retlige Anliggender og Forbrugere til at støtte og inkludere nettet i fremtidige bestræbelser for at opnå ansvarlighed for Syrien; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kræver, at alle respekterer de rettigheder, som religiøse og etniske grupper og mindretal i Syrien, herunder kristne og alle fordrevne personer, har til fortsat at leve i eller vende tilbage til deres historiske og hævdvundne hjemlande i værdighed, lighed og sikkerhed og til at udøve deres religion og overbevisning frit og til fulde uden at blive udsat for nogen som helst form for tvang, vold eller forskelsbehandling; støtter dialog mellem forskellige religioner for at fremme gensidig forståelse og modvirke fundamentalisme; |
| --- | --- |

11.

| 12. | er urolig over, at menneskerettighedsforkæmperen og Sakharovprismodtageren, Razan Zaitouneh, der angiveligt blev bortført i Douma i december 2013 af den væbnede gruppe Jaysh al-Islam, fortsat er forsvundet; opfordrer til, at der nedsættes en EU-taskforce med henblik på at koordinere og øge indsatsen for at søge efter hendes opholdssted og sikre, at hun løslades; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer NF/HR til at gøre sig alle bestræbelser på at puste nyt liv i de FN-ledede fredsforhandlinger og til at kræve en mere aktiv rolle i disse forhandlinger ved at gøre brug af EU's finansielle kapacitet og vilje til at afsætte betydelige ressourcer til Syriens genopbygning; opfordrer indtrængende NF/HR til i højere grad at inddrage og aktivt at støtte det syriske civilsamfund og dem, der ønsker et demokratisk, pluralistisk og inkluderende Syrien, i hendes indsats for det syriske folks fremtid, begyndende med den anden konference i Bruxelles den 24. og 25. april 2018; tilskynder NF/HR til at samarbejde med det syriske folk om at udvikle lokale genopbygningsstrategier for de forskellige regioner i Syrien; understreger, at EU bør overveje alle til rådighed værende muligheder i sit samarbejde med internationale partnere, herunder nedkastning af nødhjælp fra fly og indførelse af flyveforbudszoner i henhold til en resolution fra FN's Sikkerhedsråd; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bifalder afholdelsen af den anden konference i Bruxelles med EU som vært med henblik på at udtrykke og implementere det internationale samfunds fulde politiske og økonomiske støtte til Genèveprocessen over for de syrere, der lider nød, og de lande, der huser syriske flygtninge; anerkender den imponerende solidaritet, som Jordan, Libanon og Tyrkiet har udvist over for flygtninge, og opfordrer til, at EU's økonomiske bistand, der tager sigte på at imødegå det presserende behov hos flygtninge og deres værtssamfund, øges; advarer mod, at der påbegyndes nogen genopbygningsindsats, før der foreligger en politisk aftale, som er forhandlet på plads i FN-regi, og som involverer alle parter; opfordrer NF/HR til i højere grad at inddrage civilsamfundsorganisationer i denne konference; opfordrer i denne forbindelse til øget støtte til fredelige og demokratiske syriske civilsamfundsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere, bl.a. gennem Madadfonden, instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred, og det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder; opfordrer det internationale samfund til at indfri de udestående løfter om humanitær bistand i Syrien og nabolandene; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at EU's indsats for at yde humanitær bistand og planlægge Syriens fremtid er prisværdig; minder om, at EU i overensstemmelse med EU-strategien har forpligtet sig til ikke at yde bistand til genopbygningen i Syrien ubetinget, men først når det står klart, at en omfattende, ægte og inkluderende politisk overgang, der er forhandlet af de syriske parter i konflikten på grundlag af FN's Sikkerhedsråds resolution 2254 og Genèvekommunikéet, er undervejs; understreger, at Assad-regimet, Putins Rusland og Iran har hovedansvaret for de økonomiske konsekvenser af deres militære interventioner; bemærker, at enhver forpligtelse om genopbygning, baseret på en bottom-up-tilgang og en vellykket styrkelse af lokale aktører, hvilket udelukker kendte terrorgrupper, skal være gearet hen imod fred og ansvarlighed; |
| --- | --- |

15.

| 16. | fordømmer kraftigt anvendelsen af børn i kamphandlinger eller terrorangreb; understreger den grundlæggende vigtighed af at beskytte børn og prioritere deres adgang til uddannelse, også for flygtningebørn i nabolandene, og af at støtte psykologisk rehabilitering af disse traumatiserede børn; |
| --- | --- |

16.

| 17. | er bekymret over den rapporterede tilbagevenden af 66 000 flygtninge til Syrien i 2017 og understreger behovet for fuldt ud at respektere nonrefoulementprincippet; understreger, at Syrien ikke er sikker for flygtninges tilbagevenden, og at EU ikke bør støtte sådanne tilbagesendelser; gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at overholde deres egne forpligtelser, herunder dem, der er fastsat i New York-erklæringen, og sikre ansvarsdeling ved at gøre det muligt for flygtninge, der flygter fra de syriske krigszoner, at finde beskyttelse uden for den nærmeste naboregion, herunder via genbosætning og humanitære adgangsordninger; |
| --- | --- |

17.

| 18. | glæder sig over tilføjelsen af to syriske ministre den 26. februar 2018 til listen over dem, der er omfattet af EU's restriktive foranstaltninger over for det syriske regime, og som blev udnævnt i januar 2018 og bærer ansvaret for de undertrykkende foranstaltninger over for det syriske folk; opfordrer indtrængende alle medlemsstater til at sikre fuld overensstemmelse med Rådets afgørelse 2013/255/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Syrien, navnlig indefrysning af privatpersoners aktiver, der er anført deri, og indrejserestriktioner over for personer, der drager fordel af eller støtter regimet i Syrien; fordømmer de seneste rapporter om krænkelser af denne afgørelse og minder medlemsstaterne om deres forpligtelse i henhold til folkeretten til at sikre, at personer, der er mistænkt for masseforbrydelser på deres område, anholdes og tilbageholdes; opfordrer til, at der indføres målrettede sanktioner mod Rusland og iranske embedsmænd efter deres målrettede og forsætlige aktioner mod civilbefolkningen i det østlige Ghouta såvel som i resten af Syrien; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, De Forenede Nationer, medlemmerne af den internationale støttegruppe for Syrien og alle parter, der er involveret i konflikten i Syrien, samt at sikre, at denne tekst oversættes til arabisk. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0227.

(2)  EUT L 121 af 10.5.2011, s. 11.

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/125 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/125

---

P8_TA(2018)0091

USA's angreb på EU's landbrugsstøtte under den fælles landbrugspolitik (vedrørende spanske oliven)

Europa-Parlamentets beslutning af 15. marts 2018 om USA's foranstaltninger over for EU's landbrugsstøtte inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik (vedrørende spanske oliven) (2018/2566(RSP))

(2019/C 162/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til det amerikanske handelsministeriums foreløbige beslutning, hvormed der lægges en toldafgift på spanske oliven ud fra en betragtning om, at de subsidier, som olivenproducenterne i EU modtager, betyder, at olivenprodukterne kan importeres til USA under markedspris, |
| --- | --- |

—

der henviser til det amerikanske handelsministeriums foreløbige beslutning, hvormed der lægges en toldafgift på spanske oliven ud fra en betragtning om, at de subsidier, som olivenproducenterne i EU modtager, betyder, at olivenprodukterne kan importeres til USA under markedspris,

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen med titlen "USA's angreb på EU's landbrugsstøtte under den fælles landbrugspolitik (vedrørende spanske oliven)" (O-000006/2018 – B8-0007/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen med titlen "USA's angreb på EU's landbrugsstøtte under den fælles landbrugspolitik (vedrørende spanske oliven)" (O-000006/2018 – B8-0007/2018),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 af 17. december 2013 om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landsbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 637/2008 og Rådet forordning (EF) nr. 73/2009 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 af 17. december 2013 om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landsbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 637/2008 og Rådet forordning (EF) nr. 73/2009 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at beslutningen om at indføre varierende toldsatser på olivenprodukter, der eksporteres af spanske virksomheder, er baseret på den betragtning, at den fælles landbrugspolitiks støtte til denne sektor kan udgøre illoyal konkurrence over for de amerikanske producenter; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at beslutningen om at indføre varierende toldsatser på olivenprodukter, der eksporteres af spanske virksomheder, er baseret på den betragtning, at den fælles landbrugspolitiks støtte til denne sektor kan udgøre illoyal konkurrence over for de amerikanske producenter;

| B. | der henviser til, at denne beslutning på urimelig og vilkårlig vis sætter spørgsmålstegn ved alle EU's landbrugsstøtteprogrammer og dermed berører alle modtagere af støtte under den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at denne beslutning på urimelig og vilkårlig vis sætter spørgsmålstegn ved alle EU's landbrugsstøtteprogrammer og dermed berører alle modtagere af støtte under den fælles landbrugspolitik;

| C. | der henviser til, at der er alvorlig tvivl om, hvorvidt den model, der anvendes af USA's efterforskere til at beregne den foreløbige antidumpingmargen, er forenelig med WTO's regler; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er alvorlig tvivl om, hvorvidt den model, der anvendes af USA's efterforskere til at beregne den foreløbige antidumpingmargen, er forenelig med WTO's regler;

| D. | der henviser til, at Kommissionen ved flere lejligheder har bekræftet, at de støtteforanstaltninger, der er omfattet af antisubsidieundersøgelserne (herunder grundbetalingsordningen, salgsfremmende foranstaltninger og betalinger til unge landbrugere) ikke er handelsfordrejende; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen ved flere lejligheder har bekræftet, at de støtteforanstaltninger, der er omfattet af antisubsidieundersøgelserne (herunder grundbetalingsordningen, salgsfremmende foranstaltninger og betalinger til unge landbrugere) ikke er handelsfordrejende;

| E. | der henviser til, at støtte fra den fælles landbrugspolitik til primærproducenter af spiseoliven i Spanien vil blive kategoriseret som støtte under den "grønne boks", jf. bilag II til WTO's landbrugsaftale, da den er afkoblet fra produktionen og ikke er handelsfordrejende; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at støtte fra den fælles landbrugspolitik til primærproducenter af spiseoliven i Spanien vil blive kategoriseret som støtte under den "grønne boks", jf. bilag II til WTO's landbrugsaftale, da den er afkoblet fra produktionen og ikke er handelsfordrejende;

| F. | der henviser til, at foranstaltningerne under den fælles landbrugspolitik ikke er produktspecifikke og derfor ikke er udligningsberettigede i henhold til artikel 2 i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at foranstaltningerne under den fælles landbrugspolitik ikke er produktspecifikke og derfor ikke er udligningsberettigede i henhold til artikel 2 i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger;

| G. | der henviser til, at undersøgelsen mod spanske oliven er en af de mange handelsprocedurer, der allerede er indledt af USA; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at undersøgelsen mod spanske oliven er en af de mange handelsprocedurer, der allerede er indledt af USA;

| H. | der henviser til, at den fælles landbrugspolitik har gennemgået flere reformer for at bringe de fleste støtteforanstaltninger i overensstemmelse med kravene i WTO's grønne boks, og den er nu udformet således, at den er i fuld overensstemmelse med WTO-aftalerne efter at have skiftet fra en ordning med koblet støtte til en ordning med afkoblet støtte; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den fælles landbrugspolitik har gennemgået flere reformer for at bringe de fleste støtteforanstaltninger i overensstemmelse med kravene i WTO's grønne boks, og den er nu udformet således, at den er i fuld overensstemmelse med WTO-aftalerne efter at have skiftet fra en ordning med koblet støtte til en ordning med afkoblet støtte;

| I. | der henviser til, at USA også gør væsentlig brug af grønne boks-subsidier til landbruget; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at USA også gør væsentlig brug af grønne boks-subsidier til landbruget;

| J. | der henviser til, at USA har indført en midlertidig antidumpingtold på gennemsnitlig 17,13 % over for de tre spanske virksomheder, der undersøges, og en udligningstold på gennemsnitlig 4,47 % over for alle produkter, der eksporteres fra Spanien; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at USA har indført en midlertidig antidumpingtold på gennemsnitlig 17,13 % over for de tre spanske virksomheder, der undersøges, og en udligningstold på gennemsnitlig 4,47 % over for alle produkter, der eksporteres fra Spanien;

| K. | der henviser til, at de midlertidige foranstaltninger risikerer at udløse en lang række handelsbeskyttelsesundersøgelser af grønne boks-subsidier i USA og andre lande; der henviser til, at dette i sidste ende vil være til skade for EU's og USA's producenter; der henviser til, at der er risiko for, at denne eskalering vil bringe veletablerede og omhyggeligt forhandlede WTO-aftaler i fare; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de midlertidige foranstaltninger risikerer at udløse en lang række handelsbeskyttelsesundersøgelser af grønne boks-subsidier i USA og andre lande; der henviser til, at dette i sidste ende vil være til skade for EU's og USA's producenter; der henviser til, at der er risiko for, at denne eskalering vil bringe veletablerede og omhyggeligt forhandlede WTO-aftaler i fare;

| L. | der henviser til, at de spanske producenter risikerer at miste det amerikanske marked, mens konkurrenter fra tredjelande vil kunne nyde godt af de eksportmuligheder, som den amerikanske beslutning medfører; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de spanske producenter risikerer at miste det amerikanske marked, mens konkurrenter fra tredjelande vil kunne nyde godt af de eksportmuligheder, som den amerikanske beslutning medfører;

| M. | der henviser til, at de økonomiske konsekvenser for den spanske olivensektor, såfremt disse satser bliver permanente, af branchen anslås til at ligge på mellem 350 mio. EUR og 700 mio. EUR i løbet af de næste fem til ti år, hvilket muligvis vil føre til enden for den spanske eksport af modne oliven; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de økonomiske konsekvenser for den spanske olivensektor, såfremt disse satser bliver permanente, af branchen anslås til at ligge på mellem 350 mio. EUR og 700 mio. EUR i løbet af de næste fem til ti år, hvilket muligvis vil føre til enden for den spanske eksport af modne oliven;

| N. | der henviser til, at konkurrenceevnen i den spanske eksport, hvis markedsandel er steget gradvis i USA i de senere år, er et resultat af disse virksomheders indsats for at reducere omkostningerne gennem investeringer i avanceret teknologi og kvalitetsforbedringer og er ikke en følge af EU-støtte; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at konkurrenceevnen i den spanske eksport, hvis markedsandel er steget gradvis i USA i de senere år, er et resultat af disse virksomheders indsats for at reducere omkostningerne gennem investeringer i avanceret teknologi og kvalitetsforbedringer og er ikke en følge af EU-støtte;

| O. | der henviser til, at stigningen i den spanske eksport til USA (+ 20 % siden 2013) har medført flere tusind nye arbejdspladser og givet et økonomisk løft i områder i Andalusien, der var blandt dem, der blev hårdest ramt af den økonomiske krise; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at stigningen i den spanske eksport til USA (+ 20 % siden 2013) har medført flere tusind nye arbejdspladser og givet et økonomisk løft i områder i Andalusien, der var blandt dem, der blev hårdest ramt af den økonomiske krise;

| 1. | opfordrer de amerikanske myndigheder til at trække deres foreløbige beslutning tilbage og genetablere den gensidigt konstruktive tilgang på dette område til gavn for producenter og forbrugere på begge kontinenter; |
| --- | --- |

1.

| 2. | udtrykker alvorlig bekymring over de negative konsekvenser, som USA's udligningsprocedure kan få for hele den europæiske landbrugsmodel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Kommissionen til at træffe alle nødvendige diplomatiske foranstaltninger, såvel på bilateralt niveau som inden for WTO, for at forsvare vores støtteordning inden for den fælles landbrugspolitik, som anses af WTO for ikke at være handelsfordrejende, og som er godkendt under WTO's grønne boks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Kommissionen om at undersøge muligheden af at anfægte en eventuel endelig amerikansk beslutning i WTO; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til fortsat at bistå den spanske olivensektor og den spanske regering med henblik på at sikre, at WTO's regler overholdes fuldt ud af de amerikanske myndigheder i løbet af disse undersøgelser; |
| --- | --- |

5.

| 6. | anmoder Kommissionen om at yde den spanske olivensektor, der er berørt af de amerikanske undersøgelser, klar rådgivning og stærk støtte; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til at stå sammen med de spanske myndigheder og den spanske olivensektor og at fortsætte udvekslingen af alle relevante oplysninger med de amerikanske myndigheder for at forhindre indførelsen af enhver uberettiget foranstaltning; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og de amerikanske myndigheder. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 608.

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/127 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/127

---

P8_TA(2018)0061

Gennemførelse af protokollen om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. marts 2018 om udkast til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2003/76/EF om fastsættelse af de nødvendige bestemmelser til gennemførelse af den protokol, der er knyttet til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden (14532/2017 – C8-0444/2017 – 2017/0213(APP))

(Særlig lovgivningsprocedure – godkendelse)

(2019/C 162/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (14532/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (14532/2017),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 2, første afsnit, i protokol nr. 37, om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0444/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 2, første afsnit, i protokol nr. 37, om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0444/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4,

| — | der henviser til henstilling fra Budgetudvalget (A8-0034/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Budgetudvalget (A8-0034/2018),

| 1. | godkender udkastet til Rådets afgørelse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/128 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/128

---

P8_TA(2018)0062

Accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande ***

Résolution législative du Parlement européen du 13 mars 2018 sur le projet de décision du Conseil relative à la conclusion, au nom de l’Union européenne, de l’accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande (07712/2016 – C8-0237/2017 – 2016/0006(NLE))

(Godkendelse)

(2019/C 162/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07712/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07712/2016),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og New Zealand om samarbejde og gensidig administrativ bistand i toldanliggender (07682/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og New Zealand om samarbejde og gensidig administrativ bistand i toldanliggender (07682/2016),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0237/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0237/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A8-0029/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A8-0029/2018),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og New Zealands regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/129 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/129

---

P8_TA(2018)0064

Grænseoverskridende pakkeleveringstjenester ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om grænseoverskridende pakkeleveringstjenester (COM(2016)0285 – C8-0195/2016 – 2016/0149(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2019/C 162/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0285), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0285),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0195/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0195/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 19. oktober 2016 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 19. oktober 2016 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 20. december 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 20. december 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0315/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0315/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med anden tekst; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 34 af 2.2.2017, s. 106.

---

P8_TC1-COD(2016)0149

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/... om grænseoverskridende pakkeleveringstjenester

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2018/644.)

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/131 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/131

---

P8_TA(2018)0065

Grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for førere af visse køretøjer og kørekort ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/59/EF om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for førere af visse køretøjer, der benyttes til godstransport eller personbefordring ad vej, og direktiv 2006/126/EF om kørekort (COM(2017)0047 – C8-0025/2017 – 2017/0015(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2019/C 162/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0047), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0047),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0025/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0025/2017),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 31. maj 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 31. maj 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 20. december 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 20. december 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0321/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0321/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 288 af 31.8.2017, s. 115.

---

P8_TC1-COD(2017)0015

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/... om ændring af direktiv 2003/59/EF om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for førere af visse køretøjer, der benyttes til godstransport eller personbefordring ad vej, og direktiv 2006/126/EF om kørekort

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2018/645.)

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/133 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/133

---

P8_TA(2018)0070

Statistik over jernbanetransport ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistik over jernbanetransport (omarbejdning) (COM(2017)0353 – C8-0223/2017 – 2017/0146(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure – omarbejdning)

(2019/C 162/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0353), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0353),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0223/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0223/2017),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 6. december 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 6. december 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 23. februar 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 23. februar 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2),

| — | der henviser til skrivelse af 13. oktober 2017 fra Retsudvalget til Transport- og Turismeudvalget, jf. forretningsordenens artikel 104, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 13. oktober 2017 fra Retsudvalget til Transport- og Turismeudvalget, jf. forretningsordenens artikel 104, stk. 3,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 104 og 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 104 og 59,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0038/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0038/2018),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer;

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2017)0146

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) /... om statistik over jernbanetransport (omarbejdning)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2018/643.)

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/135 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/135

---

P8_TA(2018)0071

Udnævnelse af næstformanden for Den Europæiske Centralbank

Europa-Parlamentets afgørelse af 14. marts 2018 om Rådets henstilling om udnævnelse af næstformanden for Den Europæiske Centralbank (N8-0053/2018 – C8-0040/2018 – 2018/0804(NLE))

(Høring)

(2019/C 162/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets henstilling af 20. februar 2018 (N8-0053/2018) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 20. februar 2018 (N8-0053/2018) (1),

| — | der henviser til artikel 283, stk. 2, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Det Europæiske Råds høring af Parlamentet (C8-0040/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 283, stk. 2, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Det Europæiske Råds høring af Parlamentet (C8-0040/2018),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0056/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0056/2018),

| A. | der henviser til, at Rådet ved skrivelse af 22. februar 2018 hørte Parlamentet om udnævnelsen af Luis de Guindos til næstformand for Den Europæiske Centralbank for en embedsperiode på otte år begyndende den 1. juni 2018; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Rådet ved skrivelse af 22. februar 2018 hørte Parlamentet om udnævnelsen af Luis de Guindos til næstformand for Den Europæiske Centralbank for en embedsperiode på otte år begyndende den 1. juni 2018;

| B. | der henviser til, at Parlamentets Økonomi- og Valutaudvalg derefter foretog en bedømmelse af den indstillede kandidats papirer, især på baggrund af de krav, der er fastsat i artikel 283, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og behovet for fuld uafhængighed for ECB i henhold til artikel 130; der endvidere henviser til, at udvalget i forbindelse med denne bedømmelse modtog et curriculum vitae fra kandidaten samt dennes svar på det fremsendte spørgeskema; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentets Økonomi- og Valutaudvalg derefter foretog en bedømmelse af den indstillede kandidats papirer, især på baggrund af de krav, der er fastsat i artikel 283, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og behovet for fuld uafhængighed for ECB i henhold til artikel 130; der endvidere henviser til, at udvalget i forbindelse med denne bedømmelse modtog et curriculum vitae fra kandidaten samt dennes svar på det fremsendte spørgeskema;

| C. | der henviser til, at udvalget den 26. februar 2018 afholdt en høring på en time og et kvarter med den indstillede kandidat, som efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udvalget den 26. februar 2018 afholdt en høring på en time og et kvarter med den indstillede kandidat, som efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer;

| D. | der henviser til, at Parlamentet er bekymret over, hvad angår kønsbalancen, udvælgelsesproceduren, tidspunktet for udnævnelsen og den politiske uafhængighed, og anmoder Rådet om at gå i dialog med Parlamentet med hensyn til, hvordan processen for kommende udnævnelser kan forbedres; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Parlamentet er bekymret over, hvad angår kønsbalancen, udvælgelsesproceduren, tidspunktet for udnævnelsen og den politiske uafhængighed, og anmoder Rådet om at gå i dialog med Parlamentet med hensyn til, hvordan processen for kommende udnævnelser kan forbedres;

| 1. | afgiver positiv udtalelse om Rådets henstilling om udnævnelse af Luis de Guindos som næstformand for Den Europæiske Centralbank; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Det Europæiske Råd, Rådet og medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 67 af 22.2.2018, s. 1.

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/136 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/136

---

P8_TA(2018)0072

Foranstaltninger til bekæmpelse af Newcastle disease ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/66/EØF om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af Newcastle disease (COM(2017)0742 – C8-0431/2017 – 2017/0329(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2019/C 162/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0742), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0742),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0431/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0431/2017),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 14. februar 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 14. februar 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0026/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0026/2018),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

P8_TC1-COD(2017)0329

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/... om ændring af Rådets direktiv 92/66/EØF om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af Newcastle disease

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2018/597.)

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/138 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/138

---

P8_TA(2018)0073

Yderligere makrofinansiel bistand til Georgien ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Georgien (COM(2017)0559 – C8-0335/2017 – 2017/0242(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2019/C 162/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0559), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0559),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 212, stk.2 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0335/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 212, stk.2 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0335/2017),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet, som blev vedtaget samtidig med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 778/2013/EU af 12. august 2013 om yderligere makrofinansiel bistand til Georgien (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet, som blev vedtaget samtidig med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 778/2013/EU af 12. august 2013 om yderligere makrofinansiel bistand til Georgien (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. februar 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. februar 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A8-0028/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A8-0028/2018),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  1
  EUT L 218 af 14.8.2013, s. 15.

---

P8_TC1-COD(2017)0242

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2018/... om yderligere makrofinansiel bistand til Georgien

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2018/598.)

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/140 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/140

---

P8_TA(2018)0074

Mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2017/008 DE/Goodyear

Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning fra Tyskland – EGF/2017/008 DE/Goodyear) (COM(2018)0061 – C8-0031/2018 – 2018/2025(BUD))

(2019/C 162/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0061 – C8-0031/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0061 – C8-0031/2018),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 12, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 12,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3) (IIA af 2. december 2013), særlig punkt 13, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3) (IIA af 2. december 2013), særlig punkt 13,

| — | der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 13 i IIA af 2. december 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 13 i IIA af 2. december 2013,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0061/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0061/2018),

| A. | der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet;

| B. | der henviser til, at Unionens finansielle bistand til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse, bør være dynamisk og tilvejebringes så hurtigt og effektivt som muligt; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Unionens finansielle bistand til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse, bør være dynamisk og tilvejebringes så hurtigt og effektivt som muligt;

| C. | der henviser til, at Tyskland har indgivet ansøgning EGF/2017/008 DE/Goodyear om økonomisk EGF-støtte som følge af 646 afskedigelser i den økonomiske sektor, som er klassificeret under NACE rev. 2 hovedgruppe 22 (Fremstilling af gummi- og plastprodukter) i NUTS 2-regionen Regierungsbezirk Karlsruhe (DE12) i Tyskland; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Tyskland har indgivet ansøgning EGF/2017/008 DE/Goodyear om økonomisk EGF-støtte som følge af 646 afskedigelser i den økonomiske sektor, som er klassificeret under NACE rev. 2 hovedgruppe 22 (Fremstilling af gummi- og plastprodukter) i NUTS 2-regionen Regierungsbezirk Karlsruhe (DE12) i Tyskland;

| D. | der henviser til, at ansøgningen bygger på interventionskriterierne i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen, som kræver mindst 500 afskedigelser af arbejdstagere i løbet af en firemåneders referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat, inklusive arbejdstagere, der er blevet afskediget hos leverandører eller producenter i efterfølgende produktionsled, og/eller selvstændige, hvis aktivitet er ophørt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ansøgningen bygger på interventionskriterierne i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen, som kræver mindst 500 afskedigelser af arbejdstagere i løbet af en firemåneders referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat, inklusive arbejdstagere, der er blevet afskediget hos leverandører eller producenter i efterfølgende produktionsled, og/eller selvstændige, hvis aktivitet er ophørt;

| 1. | er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 4, stk. 1, i EGF-forordningen er opfyldt, og at Tyskland derfor er berettiget til en økonomisk støtte på 2 165 231 EUR i henhold til nævnte forordning, hvilket svarer til 60 % af de samlede omkostninger på 3 608 719 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at de tyske myndigheder indgav ansøgningen den 6. oktober 2017, og efter at Tyskland havde forelagt yderligere oplysninger, afsluttede Kommissionen den 9. februar 2018 sin vurdering heraf og fremsendte den til Parlamentet den samme dag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker, at den globale dækmarkedsandel for asiatiske producenter fra Kina, Taiwan og Singapore steg fra 4 % i 2001 til 20 % i 2013; |
| --- | --- |

3.

| 4. | noterer sig, at Tyskland den 1. januar 2018 begyndte at yde individualiserede tilbud til støttemodtagerne; udgifterne til foranstaltningerne vil derfor være berettigede til økonomisk EGF-støtte; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at Tyskland har gjort gældende, at afskedigelserne hænger sammen med gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, som kan tilskrives globaliseringen og dens negative virkning for B-segmentet af produktionen af bildæk i Unionen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | minder om, at afskedigelserne, som fandt sted i Goodyear, forventes at have en betydelig negativ indvirkning på den lokale økonomi, og at virkningerne af afskedigelserne er knyttet til vanskelighederne ved omplacering af arbejdstagerne på grund af manglen på arbejdspladser, til de afskedigede arbejdstageres begrænsede uddannelse, til deres specifikke erhvervsmæssige færdigheder, der er blevet udviklet i en sektor, som nu er i tilbagegang, og til det høje antal jobsøgende; |
| --- | --- |

6.

| 7. | er opmærksom på faldet i Unionens bilproduktion og markedsandele i kølvandet på globaliseringen; erkender, at der som følge heraf er blevet opbygget en betydelig overkapacitet for bildæk i B-segmentet hos Goodyear, der tvinger virksomheden til at lukke et af sine europæiske anlæg, som var den største arbejdsgiver i regionen; bemærker, at EGF også kunne fremme arbejdstagernes mobilitet på tværs af grænserne fra sektorer i tilbagegang i nogle medlemsstater til ekspanderende sektorer i andre medlemsstater; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at ansøgningen vedrører 646 arbejdstagere, der er blevet afskediget hos Goodyear, hvoraf de fleste er mellem 30 og 54 år; påpeger endvidere, at en betydelig procentdel af de afskedigede arbejdstagere er mellem 55 og 64 år med færdigheder, der er specifikke for fremstillingssektoren; bemærker endvidere, at omkring 300 af de afskedigede arbejdstagere er ufaglærte og har migrantbaggrund og er uden formelle kvalifikationer, f.eks. en erhvervsuddannelse, hvilket er en ulempe for dem på det regionale arbejdsmarked; understreger, at Waghäusel-området, hvor Philippsburg-anlægget er beliggende, står over for strukturelle forandringer; anerkender i lyset heraf vigtigheden af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, som EGF yder støtte til, med henblik på at forbedre chancerne for, at disse grupper kan vende tilbage til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at Tyskland planlægger seks typer foranstaltninger for de afskedigede arbejdstagere, der er omfattet af denne ansøgning: i) opkvalificeringsforanstaltninger, ii) peergrupper/workshopper, iii) en rådgivningstjeneste i forbindelse med virksomhedsetablering, iv) jobsøgning, v) en opfølgende mentorordning/sikring af beskæftigelse og vi) uddannelsestilskud; |
| --- | --- |

9.

| 10. | bemærker, at indkomststøtteforanstaltningerne maksimalt vil svare til 35 % af den samlede pakke af individualiserede foranstaltninger, der er fastsat i EGF-forordningen, og at disse foranstaltninger er betinget af, at de modtagere, der er tiltænkt støtte, deltager aktivt i jobsøgnings- eller uddannelsesaktiviteter; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over høringerne med de interesserede parter, herunder repræsentanter for de afskedigede arbejdstagere, arbejdsmarkedets parter og regionale myndigheder, såvel som samarbejdsudvalget, fagforeningen og ledelsen, som fandt sted i forbindelse med udarbejdelsen af den koordinerede pakke af individualiserede tilbud; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over arbejdsformidlingens beslutning om at tage hensyn til både fremtidige arbejdsmarkedsbehov og de pågældende arbejdstageres kvalifikationer i forbindelse med udarbejdelsen af en strategi for kvalifikationer og færdigheder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud i overensstemmelse med artikel 7 i EGF-forordningen bør udformes på en måde, der tager højde for fremtidige arbejdsmarkedsperspektiver og efterspurgte færdigheder og være forenelig med overgangen til en ressourceeffektiv og bæredygtig økonomi; glæder sig over, at de tilrettelagte foranstaltninger er i overensstemmelse med Tysklands bæredygtighedsstrategi, og at det organ, der har fået til opgave at etablere de to transferselskaber, har en bæredygtighedscertificering; |
| --- | --- |

13.

| 14. | noterer sig, at de tyske myndigheder har givet garantier for, at de foreslåede foranstaltninger ikke vil modtage økonomisk støtte fra andre EU-fonde eller finansielle instrumenter, at dobbeltfinansiering vil blive forhindret, og at de vil supplere tiltag, som finansieres af strukturfondene; |
| --- | --- |

14.

| 15. | glæder sig over Tyskland har bekræftet, at den økonomiske støtte fra EGF ikke erstatter tiltag, den pågældende virksomhed skal træffe i medfør af national lov eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Kommissionen til at anmode de nationale myndigheder om i fremtidige forslag at oplyse nærmere detaljer om de sektorer, der har vækstperspektiver og derfor forventes at ansætte personer, samt til at indsamle velfunderede data om virkningen af EGF-finansieringen, herunder om kvaliteten, varigheden og bæredygtigheden af nye arbejdspladser, antallet og procentandelen af selvstændige og nystartede virksomheder og den genintegreringsgrad, der er opnået gennem EGF; |
| --- | --- |

16.

| 17. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at sikre offentlig adgang til alle dokumenter vedrørende EGF-sager; |
| --- | --- |

17.

| 18. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  1
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 855.

(2)  2
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(3)  3
  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Tyskland – EGF/2017/008 DE/Goodyear

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2018/513).

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/143 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/143

---

P8_TA(2018)0082

Fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Comorerne: opsigelse ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 om udkast til Rådets afgørelse om opsigelse af fiskeripartneraftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Unionen Comorerne (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE))

(Godkendelse)

(2019/C 162/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (14423/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (14423/2017),

| — | der henviser til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Unionen Comorerne (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Unionen Comorerne (1),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43 og artikel 218, stk.6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0447/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43 og artikel 218, stk.6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0447/2017),

| — | der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 (2) om udkastet til afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 (2) om udkastet til afgørelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og stk. 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og stk. 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A8-0058/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A8-0058/2018),

| 1. | godkender opsigelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Unionen Comorernes regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 290 af 20.10.2006, s. 7.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0083.

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/144 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/144

---

P8_TA(2018)0084

Europass: ramme for færdigheder og kvalifikationer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en fælles ramme for bedre tjenester vedrørende færdigheder og kvalifikationer (Europass) og om ophævelse af beslutning nr. 2241/2004/EF (COM(2016)0625 – C8-0404/2016 – 2016/0304(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2019/C 162/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0625), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0625),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0404/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0404/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 15. februar 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 15. februar 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 20. december 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 20. december 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til de fælles drøftelser i Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Kultur- og Uddannelsesudvalget, jf. forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles drøftelser i Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Kultur- og Uddannelsesudvalget, jf. forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0244/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0244/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 173 af 31.5.2017, s. 45.

---

P8_TC1-COD(2016)0304

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2018/... om en fælles ramme for bedre tjenester vedrørende færdigheder og kvalifikationer (Europass) og om ophævelse af beslutning nr. 2241/2004/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2018/646.)

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/146 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/146

---

P8_TA(2018)0085

Programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1295/2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) (COM(2017)0385 – C8-0236/2017 – 2017/0163(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2019/C 162/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0385), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0385),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 167, stk. 5, første led, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0236/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 167, stk. 5, første led, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0236/2017),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 18. oktober 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 18. oktober 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 31. januar 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 31. januar 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0369/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0369/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

P8_TC1-COD(2017)0163

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. marts 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/... om ændring af forordning (EU) nr. 1295/2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2018/596.)

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/148 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/148

---

P8_TA(2018)0086

Det Europæiske Lægemiddelagenturs hjemsted ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 15. marts 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 726/2004 for så vidt angår Det Europæiske Lægemiddelagenturs hjemsted(COM(2017)0735 – C8–0421/2017 – 2017/0328(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2019/C 162/28)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (2) | Under henvisning til artikel 50, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union bør Det Europæiske Lægemiddelagentur indtage sit nye hjemsted fra
  den dato, hvor traktaterne ophører med at finde anvendelse på Det Forenede Kongerige, dog senest
  den 30. marts 2019. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Under henvisning til artikel 50, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union bør Det Europæiske Lægemiddelagentur indtage sit nye hjemsted fra
  den dato, hvor traktaterne ophører med at finde anvendelse på Det Forenede Kongerige, dog senest
  den 30. marts 2019.

| (2) | Under henvisning til artikel 50, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union bør Det Europæiske Lægemiddelagentur ("agenturet") indtage sit nye hjemsted fra den 30. marts 2019. |
| --- | --- |

(2)

Under henvisning til artikel 50, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union bør Det Europæiske Lægemiddelagentur ("agenturet") indtage sit nye hjemsted fra den 30. marts 2019.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (3) | For at sikre at
  Det Europæiske Lægemiddelagentur
  fungerer på sit nye hjemsted, bør der indgås en hjemstedsaftale,
  inden Det Europæiske Lægemiddelagentur indtager sit nye hjemsted
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

For at sikre at
  Det Europæiske Lægemiddelagentur
  fungerer på sit nye hjemsted, bør der indgås en hjemstedsaftale,
  inden Det Europæiske Lægemiddelagentur indtager sit nye hjemsted
  .

| (3) | For at sikre, at
  agenturet
  fungerer på sit nye hjemsted, bør der
  snarest muligt
  indgås en hjemstedsaftale.
  Hjemstedsaftalen bør indeholde de vilkår og betingelser
  ,
  hvormed der bedst kan sikres en vellykket flytning af agenturet og dets personale til Amsterdam
  . |
| --- | --- |

(3)

For at sikre, at
  agenturet
  fungerer på sit nye hjemsted, bør der
  snarest muligt
  indgås en hjemstedsaftale.
  Hjemstedsaftalen bør indeholde de vilkår og betingelser
  ,
  hvormed der bedst kan sikres en vellykket flytning af agenturet og dets personale til Amsterdam
  .

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | (3a) | For at sikre fuld forretningskontinuitet for agenturet bør det midlertidige domicil i Amsterdam være til rådighed fra den 1. januar 2019, og agenturets blivende hovedsæde bør stå klart senest den 15. november 2019. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3a)

For at sikre fuld forretningskontinuitet for agenturet bør det midlertidige domicil i Amsterdam være til rådighed fra den 1. januar 2019, og agenturets blivende hovedsæde bør stå klart senest den 15. november 2019.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 3 b (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | (3b) | Det bør hilses velkommen, at agenturets nye placering stemmer overens med præferencerne hos dets nuværende medarbejdere, og at de nederlandske myndigheder bestræber sig på at sikre, at den dobbelte flytning ikke vil bringe agenturets operationelle effektivitet, kontinuitet og uafbrudte drift i fare. Den dobbelte flytning af agenturet til Amsterdam betyder imidlertid, at agenturet vil være tvunget til midlertidigt at nedprioritere visse aktiviteter, eksempelvis arbejdet med pædiatriske lægemidler og spørgsmål vedrørende folkesundheden, herunder også arbejdet med antimikrobiel resistens og influenzapandemier, mens det befinder sig på den midlertidige adresse. De forsinkelser, som den nederlandske regering allerede har bebudet, og som har forsinket overdragelsen af den blivende bygning, hvis opførelse endnu ikke er påbegyndt, giver anledning til bekymringer med hensyn til mulige yderligere forsinkelser. Flytningen til det midlertidige domicil bør begrænses til 10,5 måneder for at sikre, at agenturet atter vil være i stand til at fungere på fuld kraft fra 16. november 2019, og for at undgå yderligere tab af ekspertise. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3b)

Det bør hilses velkommen, at agenturets nye placering stemmer overens med præferencerne hos dets nuværende medarbejdere, og at de nederlandske myndigheder bestræber sig på at sikre, at den dobbelte flytning ikke vil bringe agenturets operationelle effektivitet, kontinuitet og uafbrudte drift i fare. Den dobbelte flytning af agenturet til Amsterdam betyder imidlertid, at agenturet vil være tvunget til midlertidigt at nedprioritere visse aktiviteter, eksempelvis arbejdet med pædiatriske lægemidler og spørgsmål vedrørende folkesundheden, herunder også arbejdet med antimikrobiel resistens og influenzapandemier, mens det befinder sig på den midlertidige adresse. De forsinkelser, som den nederlandske regering allerede har bebudet, og som har forsinket overdragelsen af den blivende bygning, hvis opførelse endnu ikke er påbegyndt, giver anledning til bekymringer med hensyn til mulige yderligere forsinkelser. Flytningen til det midlertidige domicil bør begrænses til 10,5 måneder for at sikre, at agenturet atter vil være i stand til at fungere på fuld kraft fra 16. november 2019, og for at undgå yderligere tab af ekspertise.

Ændring 5

Forslag til forordning

Artikel 1 – stk. 1 – indledning

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| I forordning (EF) nr. 726/2004 indsættes følgende som artikel 71a: | | I forordning (EF) nr. 726/2004 indsættes følgende som artikel 71a
  og 71b
  : |

Kommissionens forslag

Ændring

I forordning (EF) nr. 726/2004 indsættes følgende som artikel 71a:

I forordning (EF) nr. 726/2004 indsættes følgende som artikel 71a
  og 71b
  :

Ændring 6

Forslag til forordning

Artikel 1 – stk. 1

Forordning (EF) nr. 726/2004

Artikel 71a

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 71a
  Agenturet har hjemsted i Amsterdam, Nederlandene. | | Artikel 71a
  Agenturet har hjemsted i Amsterdam, Nederlandene.


  Kommissionen og de kompetente nederlandske myndigheder træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at agenturet kan flytte til sin midlertidige placering senest den 1. januar 2019, og at det kan flytte til den blivende placering senest den 16. november 2019.




  Kommissionen og de kompetente nederlandske myndigheder forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en skriftlig rapport om de fremskridt, der gøres med tilpasning af de midlertidige lokaler og opførelsen af den blivende bygning tre måneder efter ikrafttrædelsen af denne forordning og derefter hver tredje måned, indtil agenturet er flyttet til sit blivende hovedsæde. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 71a

Agenturet har hjemsted i Amsterdam, Nederlandene.

Artikel 71a

Agenturet har hjemsted i Amsterdam, Nederlandene.

Kommissionen og de kompetente nederlandske myndigheder træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at agenturet kan flytte til sin midlertidige placering senest den 1. januar 2019, og at det kan flytte til den blivende placering senest den 16. november 2019.

Kommissionen og de kompetente nederlandske myndigheder forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en skriftlig rapport om de fremskridt, der gøres med tilpasning af de midlertidige lokaler og opførelsen af den blivende bygning tre måneder efter ikrafttrædelsen af denne forordning og derefter hver tredje måned, indtil agenturet er flyttet til sit blivende hovedsæde.

Ændring 7

Ændring 7

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 – stk. 1

Artikel 1 – stk. 1

Forordning (EF) nr. 726/2004

Artikel 71 b (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | Artikel 71b


  Senest tre måneder fra den ... [dato for denne forordnings ikrafttræden] skal der være indgået en hjemstedsaftale, som gør det muligt for agenturet at påbegynde sin virksomhed på den af Europa-Parlamentet og Rådet godkendte adresse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 71b

Senest tre måneder fra den ... [dato for denne forordnings ikrafttræden] skal der være indgået en hjemstedsaftale, som gør det muligt for agenturet at påbegynde sin virksomhed på den af Europa-Parlamentet og Rådet godkendte adresse.

Ændring 8

Ændring 8

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 – stk. 2

Artikel 2 – stk. 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Denne forordning finder anvendelse fra den
  dato, hvor traktaterne ophører med at finde anvendelse på Det Forenede Kongerige, dog senest den
  30. marts 2019. | | Denne forordning finder anvendelse fra den 30. marts 2019. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Denne forordning finder anvendelse fra den
  dato, hvor traktaterne ophører med at finde anvendelse på Det Forenede Kongerige, dog senest den
  30. marts 2019.

dato, hvor traktaterne ophører med at finde anvendelse på Det Forenede Kongerige, dog senest den

Denne forordning finder anvendelse fra den 30. marts 2019.

Ændring 15

Ændring 15

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Erklæring (ny)

Erklæring (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | "
  TILLÆG TIL FORORDNING 2018/...




  EUROPA-PARLAMENTETS ERKLÆRING




  Europa-Parlamentet beklager, at der ikke er blevet taget behørigt hensyn til dets rolle som medlovgiver, eftersom det ikke blev inddraget i proceduren til udvælgelse af det nye hjemsted for Det Europæiske Lægemiddelagentur.




  Europa-Parlamentet minder om sine beføjelser som medlovgiver og kræver fuld overholdelse af den almindelige lovgivningsprocedure i forbindelse med placering af organer og agenturer.




  Som den eneste direkte valgte EU-institution og repræsentant for Unionens borgere er Europa-Parlamentet hovedgarant for overholdelsen af det demokratiske princip i Unionen.




  Europa-Parlamentet fordømmer den procedure, der blev fulgt ved udvælgelsen af det nye hjemsted, og som de facto har frataget Europa-Parlamentet dets beføjelser, da det reelt ikke blev inddraget i processen, men nu forventes blot at bekræfte valget af det nye hjemsted gennem den almindelige lovgivningsprocedure.




  Europa-Parlamentet minder om, at den fælles tilgang, der er vedføjet den i 2012 undertegnede fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen om decentraliserede agenturer, som fastslået i selve erklæringen er juridisk ikkebindende og vedtaget, uden at det påvirker institutionernes lovgivningsmæssige beføjelser.




  Europa-Parlamentet insisterer derfor på, at proceduren til udvælgelse af en ny placering af agenturerne bliver revideret og ikke bliver anvendt i sin nuværende form i fremtiden.




  Endelig ønsker Europa-Parlamentet at minde om, at de tre institutioner i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning

   (2)

  forpligtede sig til loyalt og gennemsigtigt samarbejde, og minder samtidig om, at de to lovgivere er ligestillet i henhold til traktaterne. |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

"
  TILLÆG TIL FORORDNING 2018/...

EUROPA-PARLAMENTETS ERKLÆRING

Europa-Parlamentet beklager, at der ikke er blevet taget behørigt hensyn til dets rolle som medlovgiver, eftersom det ikke blev inddraget i proceduren til udvælgelse af det nye hjemsted for Det Europæiske Lægemiddelagentur.

Europa-Parlamentet minder om sine beføjelser som medlovgiver og kræver fuld overholdelse af den almindelige lovgivningsprocedure i forbindelse med placering af organer og agenturer.

Som den eneste direkte valgte EU-institution og repræsentant for Unionens borgere er Europa-Parlamentet hovedgarant for overholdelsen af det demokratiske princip i Unionen.

Europa-Parlamentet fordømmer den procedure, der blev fulgt ved udvælgelsen af det nye hjemsted, og som de facto har frataget Europa-Parlamentet dets beføjelser, da det reelt ikke blev inddraget i processen, men nu forventes blot at bekræfte valget af det nye hjemsted gennem den almindelige lovgivningsprocedure.

Europa-Parlamentet minder om, at den fælles tilgang, der er vedføjet den i 2012 undertegnede fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen om decentraliserede agenturer, som fastslået i selve erklæringen er juridisk ikkebindende og vedtaget, uden at det påvirker institutionernes lovgivningsmæssige beføjelser.

Europa-Parlamentet insisterer derfor på, at proceduren til udvælgelse af en ny placering af agenturerne bliver revideret og ikke bliver anvendt i sin nuværende form i fremtiden.

Endelig ønsker Europa-Parlamentet at minde om, at de tre institutioner i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning

   (2)

  forpligtede sig til loyalt og gennemsigtigt samarbejde, og minder samtidig om, at de to lovgivere er ligestillet i henhold til traktaterne.

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0063/2018).

1

(2)  

  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.
  "

2

EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/152 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/152

---

P8_TA(2018)0087

Fælles konsolideret selskabsskattegrundlag *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 om forslag til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (COM(2016)0683 – C8-0471/2016 – 2016/0336(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure – høring)

(2019/C 162/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2016)0683), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2016)0683),

| — | der henviser til artikel 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0471/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0471/2016),

| — | der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det danske Folketing, det irske Repræsentanternes Hus og det irske Senat, det luxembourgske Deputeretkammer, det maltesiske Repræsentanternes Hus, det nederlandske Førstekammer, det nederlandske Andetkammer samt den svenske Riksdag, ifølge hvilke udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det danske Folketing, det irske Repræsentanternes Hus og det irske Senat, det luxembourgske Deputeretkammer, det maltesiske Repræsentanternes Hus, det nederlandske Førstekammer, det nederlandske Andetkammer samt den svenske Riksdag, ifølge hvilke udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A8-0051/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A8-0051/2018),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

Ændring 1

Forslag til direktiv

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (1) | Selskaber, som søger at drive erhvervsmæssig virksomhed på tværs af grænserne inden for Unionen, støder på store forhindringer og markedsforvridninger, som følge af at der findes 28 forskellige selskabsskattesystemer, der interagerer med hinanden. Samtidig er skatteplanlægningsstrukturerne med tiden blevet stadig mere sofistikerede, efterhånden som de udvikler sig over forskellige jurisdiktioner og på effektiv vis udnytter teknikaliteterne i et skattesystem eller uforeneligheder mellem to eller flere skattesystemer med henblik på at reducere selskabernes skattetilsvar. Selv om sådanne situationer afdækker mangler, der er vidt forskellige i deres natur, er de med til at skabe hindringer for det indre markeds rette funktion.
  Tiltag
  for
  at løse disse problemer
  bør derfor være rettet mod
  begge disse former for markedssvigt
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Selskaber, som søger at drive erhvervsmæssig virksomhed på tværs af grænserne inden for Unionen, støder på store forhindringer og markedsforvridninger, som følge af at der findes 28 forskellige selskabsskattesystemer, der interagerer med hinanden. Samtidig er skatteplanlægningsstrukturerne med tiden blevet stadig mere sofistikerede, efterhånden som de udvikler sig over forskellige jurisdiktioner og på effektiv vis udnytter teknikaliteterne i et skattesystem eller uforeneligheder mellem to eller flere skattesystemer med henblik på at reducere selskabernes skattetilsvar. Selv om sådanne situationer afdækker mangler, der er vidt forskellige i deres natur, er de med til at skabe hindringer for det indre markeds rette funktion.
  Tiltag
  for
  at løse disse problemer
  bør derfor være rettet mod
  begge disse former for markedssvigt
  .

| (1) | Selskaber, som søger at drive erhvervsmæssig virksomhed på tværs af grænserne inden for Unionen, støder på store forhindringer og markedsforvridninger, som følge af at der findes 28 forskellige selskabsskattesystemer, der interagerer med hinanden.
  I en tid med globalisering og digitalisering bliver beskatning af især finansiel og immateriel kapital ved kilden stadig vanskeligere at spore tilbage og nemmere at snyde med.
  Samtidig er skatteplanlægningsstrukturerne med tiden blevet stadig mere sofistikerede, efterhånden som de udvikler sig over forskellige jurisdiktioner og på effektiv vis udnytter teknikaliteterne i et skattesystem eller uforeneligheder mellem to eller flere skattesystemer med henblik på at reducere selskabernes skattetilsvar.
  Den dominerende digitalisering af mange sektorer i økonomien samtidig med den hastige udvikling i den digitale økonomi sætter spørgsmålstegn ved egnetheden af Unionens selskabsskattemodeller, som blev udformet til traditionelle, "håndgribelige"erhverv, herunder med hensyn til i hvor stor en udstrækning, værdiansættelses- og beregningskriterierne vil kunne genopfindes, så de afspejler det 21. århundredes erhvervsaktiviteter.
  Selv om sådanne situationer afdækker mangler, der er vidt forskellige i deres natur, er de
  alle
  med til at skabe hindringer for det indre markeds rette funktion
  og bevirke forvridninger mellem store virksomheder og små og mellemstore virksomheder
  .
  En ny standard
  for
  et selskabsskattegrundlag for Unionen
  bør derfor være rettet mod
  de typer af mangler på markedet under hensyntagen til målene om langsigtet juridisk klarhed og retssikkerhed og princippet om afgiftsneutralitet
  .
  Øget konvergens mellem de nationale skattesystemer vil føre til en betydelig mindskelse af omkostningerne og den administrative byrde for virksomheder, der opererer på tværs af grænserne inden for Unionen.
  Mens skattepolitik henhører under national kompetence, er det i artikel 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde udtrykkeligt fastlagt, at Rådet bør handle med enstemmighed og i overensstemmelse med en særlig lovgivningsprocedure samt efter høring af Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg udstede direktiver om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes beskatningslove, regler og administrative bestemmelser i medlemsstaterne, der direkte påvirker oprettelsen eller funktionen af det indre marked. |
| --- | --- |

(1)

Selskaber, som søger at drive erhvervsmæssig virksomhed på tværs af grænserne inden for Unionen, støder på store forhindringer og markedsforvridninger, som følge af at der findes 28 forskellige selskabsskattesystemer, der interagerer med hinanden.
  I en tid med globalisering og digitalisering bliver beskatning af især finansiel og immateriel kapital ved kilden stadig vanskeligere at spore tilbage og nemmere at snyde med.
  Samtidig er skatteplanlægningsstrukturerne med tiden blevet stadig mere sofistikerede, efterhånden som de udvikler sig over forskellige jurisdiktioner og på effektiv vis udnytter teknikaliteterne i et skattesystem eller uforeneligheder mellem to eller flere skattesystemer med henblik på at reducere selskabernes skattetilsvar.
  Den dominerende digitalisering af mange sektorer i økonomien samtidig med den hastige udvikling i den digitale økonomi sætter spørgsmålstegn ved egnetheden af Unionens selskabsskattemodeller, som blev udformet til traditionelle, "håndgribelige"erhverv, herunder med hensyn til i hvor stor en udstrækning, værdiansættelses- og beregningskriterierne vil kunne genopfindes, så de afspejler det 21. århundredes erhvervsaktiviteter.
  Selv om sådanne situationer afdækker mangler, der er vidt forskellige i deres natur, er de
  alle
  med til at skabe hindringer for det indre markeds rette funktion
  og bevirke forvridninger mellem store virksomheder og små og mellemstore virksomheder
  .
  En ny standard
  for
  et selskabsskattegrundlag for Unionen
  bør derfor være rettet mod
  de typer af mangler på markedet under hensyntagen til målene om langsigtet juridisk klarhed og retssikkerhed og princippet om afgiftsneutralitet
  .
  Øget konvergens mellem de nationale skattesystemer vil føre til en betydelig mindskelse af omkostningerne og den administrative byrde for virksomheder, der opererer på tværs af grænserne inden for Unionen.
  Mens skattepolitik henhører under national kompetence, er det i artikel 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde udtrykkeligt fastlagt, at Rådet bør handle med enstemmighed og i overensstemmelse med en særlig lovgivningsprocedure samt efter høring af Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg udstede direktiver om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes beskatningslove, regler og administrative bestemmelser i medlemsstaterne, der direkte påvirker oprettelsen eller funktionen af det indre marked.

Ændring 2

Forslag til direktiv

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (2) | For at fremme et velfungerende indre marked bør selskabsskattemiljøet i Unionen formes i overensstemmelse med princippet om, at selskaberne skal betale deres fair del af skatten i den eller de jurisdiktioner, hvor de
  generer deres
  overskud. Der bør derfor indføres mekanismer til at afskrække selskaber fra at udnytte uoverensstemmelser mellem nationale skattesystemer med henblik på at nedbringe deres skattetilsvar. Det er ligeledes vigtigt også at stimulere vækst og økonomisk udvikling i det indre marked ved at lette grænseoverskridende handel og selskabsinvesteringer. Det er derfor nødvendigt at fjerne risikoen for både dobbelt beskatning og dobbelt ikke-beskatning i Unionen ved at udrydde uoverensstemmelserne i samspillet mellem de nationale selskabsskattesystemer. Selskaberne har samtidig brug for let anvendelige skatteregler, så de kan udvikle deres erhvervsaktivitet og udvide på tværs af grænserne i Unionen. I den forbindelse bør der også gøres op med de tilbageværende tilfælde af diskrimination. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

For at fremme et velfungerende indre marked bør selskabsskattemiljøet i Unionen formes i overensstemmelse med princippet om, at selskaberne skal betale deres fair del af skatten i den eller de jurisdiktioner, hvor de
  generer deres
  overskud. Der bør derfor indføres mekanismer til at afskrække selskaber fra at udnytte uoverensstemmelser mellem nationale skattesystemer med henblik på at nedbringe deres skattetilsvar. Det er ligeledes vigtigt også at stimulere vækst og økonomisk udvikling i det indre marked ved at lette grænseoverskridende handel og selskabsinvesteringer. Det er derfor nødvendigt at fjerne risikoen for både dobbelt beskatning og dobbelt ikke-beskatning i Unionen ved at udrydde uoverensstemmelserne i samspillet mellem de nationale selskabsskattesystemer. Selskaberne har samtidig brug for let anvendelige skatteregler, så de kan udvikle deres erhvervsaktivitet og udvide på tværs af grænserne i Unionen. I den forbindelse bør der også gøres op med de tilbageværende tilfælde af diskrimination.

| (2) | For at fremme et velfungerende indre marked bør selskabsskattemiljøet i Unionen formes i overensstemmelse med princippet om, at selskaberne skal betale deres fair del af skatten i den eller de jurisdiktioner, hvor
  selskaberne har fast driftssted. I betragtning af de digitale ændringer af erhvervsmiljøet er det nødvendigt at sikre, at selskaber, der skaber overskud i en medlemsstat uden at have et fysisk fast driftssted, men som derimod har et digitalt fast driftssted i den pågældende medlemsstat, bør behandles på samme måde som selskaber, der har et fysisk fast driftssted.
  Der bør derfor indføres mekanismer til at afskrække selskaber fra at udnytte uoverensstemmelser mellem nationale skattesystemer med henblik på at nedbringe deres skattetilsvar. Det er ligeledes vigtigt også at stimulere vækst og økonomisk udvikling i det indre marked ved at lette grænseoverskridende handel og selskabsinvesteringer. Det er derfor nødvendigt at fjerne risikoen for både dobbelt beskatning og dobbelt ikke-beskatning i Unionen ved at udrydde uoverensstemmelserne i samspillet mellem de nationale selskabsskattesystemer. Selskaberne har samtidig brug for let anvendelige skatteregler, så de kan udvikle deres erhvervsaktivitet og udvide på tværs af grænserne i Unionen. I den forbindelse bør der også gøres op med de tilbageværende tilfælde af diskrimination.
  Konsolidering udgør et væsentligt element i systemet med et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, da større skattemæssige hindringer, der opstår for selskaber tilhørende samme koncern, som opererer på tværs af grænserne inden for Unionen, kun kan tackles på denne måde. Konsolidering fjerner formaliteter i forbindelse med intern prisafregning og koncernintern dobbeltbeskatning. |
| --- | --- |

(2)

For at fremme et velfungerende indre marked bør selskabsskattemiljøet i Unionen formes i overensstemmelse med princippet om, at selskaberne skal betale deres fair del af skatten i den eller de jurisdiktioner, hvor
  selskaberne har fast driftssted. I betragtning af de digitale ændringer af erhvervsmiljøet er det nødvendigt at sikre, at selskaber, der skaber overskud i en medlemsstat uden at have et fysisk fast driftssted, men som derimod har et digitalt fast driftssted i den pågældende medlemsstat, bør behandles på samme måde som selskaber, der har et fysisk fast driftssted.
  Der bør derfor indføres mekanismer til at afskrække selskaber fra at udnytte uoverensstemmelser mellem nationale skattesystemer med henblik på at nedbringe deres skattetilsvar. Det er ligeledes vigtigt også at stimulere vækst og økonomisk udvikling i det indre marked ved at lette grænseoverskridende handel og selskabsinvesteringer. Det er derfor nødvendigt at fjerne risikoen for både dobbelt beskatning og dobbelt ikke-beskatning i Unionen ved at udrydde uoverensstemmelserne i samspillet mellem de nationale selskabsskattesystemer. Selskaberne har samtidig brug for let anvendelige skatteregler, så de kan udvikle deres erhvervsaktivitet og udvide på tværs af grænserne i Unionen. I den forbindelse bør der også gøres op med de tilbageværende tilfælde af diskrimination.
  Konsolidering udgør et væsentligt element i systemet med et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, da større skattemæssige hindringer, der opstår for selskaber tilhørende samme koncern, som opererer på tværs af grænserne inden for Unionen, kun kan tackles på denne måde. Konsolidering fjerner formaliteter i forbindelse med intern prisafregning og koncernintern dobbeltbeskatning.

Ændring 3

Forslag til direktiv

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (3) | Som fremhævet i forslaget til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (1) fra den 16. marts 2011, vil et selskabsskattesystem, der behandler Unionen som et indre marked i forbindelse med beregning af selskabernes selskabsskattegrundlag, lette den grænseoverskridende aktivitet for selskaber, der er hjemmehørende i Unionen, og fremme målet om at gøre Unionen til et mere konkurrencedygtigt sted for internationale investeringer. Forslaget om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag fra 2011 fokuserede på målet om at gøre det lettere for virksomheder at udvide deres erhvervsaktivitet inden for Unionen. Foruden det nævnte mål bør det også tages i betragtning, at det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag kan være et særdeles effektivt redskab til at skabe et mere velfungerende indre marked ved at bekæmpe ordninger for skatteundgåelse. Initiativet om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag bør derfor lanceres på ny for på den ene side at tage hensyn til aspektet om erhvervsfremme og på den anden side initiativets bidrag til bekæmpelse af skatteundgåelse. Denne tilgang vil være den bedst egnede til at opfylde målet om at få bugt med forvridningerne af det indre markeds funktion. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Som fremhævet i forslaget til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (1) fra den 16. marts 2011, vil et selskabsskattesystem, der behandler Unionen som et indre marked i forbindelse med beregning af selskabernes selskabsskattegrundlag, lette den grænseoverskridende aktivitet for selskaber, der er hjemmehørende i Unionen, og fremme målet om at gøre Unionen til et mere konkurrencedygtigt sted for internationale investeringer. Forslaget om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag fra 2011 fokuserede på målet om at gøre det lettere for virksomheder at udvide deres erhvervsaktivitet inden for Unionen. Foruden det nævnte mål bør det også tages i betragtning, at det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag kan være et særdeles effektivt redskab til at skabe et mere velfungerende indre marked ved at bekæmpe ordninger for skatteundgåelse. Initiativet om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag bør derfor lanceres på ny for på den ene side at tage hensyn til aspektet om erhvervsfremme og på den anden side initiativets bidrag til bekæmpelse af skatteundgåelse. Denne tilgang vil være den bedst egnede til at opfylde målet om at få bugt med forvridningerne af det indre markeds funktion.

| (3) | Som fremhævet i forslaget til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (2) fra den 16. marts 2011, vil et selskabsskattesystem, der behandler Unionen som et indre marked i forbindelse med beregning af selskabernes selskabsskattegrundlag, lette den grænseoverskridende aktivitet for selskaber, der er hjemmehørende i Unionen, og fremme målet om at gøre Unionen til et mere konkurrencedygtigt sted for internationale investeringer,
  navnlig for små og mellemstore virksomheder
  . Forslaget om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag fra 2011 fokuserede på målet om at gøre det lettere for virksomheder at udvide deres erhvervsaktivitet inden for Unionen. Foruden det nævnte mål bør det også tages i betragtning, at det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag kan være et særdeles effektivt redskab til at skabe et mere velfungerende indre marked ved at bekæmpe ordninger for skatteundgåelse. Initiativet om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag bør derfor lanceres på ny for på den ene side at tage hensyn til aspektet om erhvervsfremme og på den anden side initiativets bidrag til bekæmpelse af skatteundgåelse.
  Når et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag er gennemført i alle medlemsstaterne, vil det sikre, at skatter betales der, hvor der genereres overskud, og hvor selskaberne har fast driftssted.
  Denne tilgang vil være den bedst egnede til at opfylde målet om at få bugt med forvridningerne af det indre markeds funktion.
  Forbedringer af det indre marked er en central faktor for at fremme væksten og beskæftigelsen. Indførelsen af et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag vil øge den økonomiske vækst og føre til øget beskæftigelse i Unionen ved at reducere skadelig skattekonkurrence mellem virksomheder. |
| --- | --- |

(3)

Som fremhævet i forslaget til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (2) fra den 16. marts 2011, vil et selskabsskattesystem, der behandler Unionen som et indre marked i forbindelse med beregning af selskabernes selskabsskattegrundlag, lette den grænseoverskridende aktivitet for selskaber, der er hjemmehørende i Unionen, og fremme målet om at gøre Unionen til et mere konkurrencedygtigt sted for internationale investeringer,
  navnlig for små og mellemstore virksomheder
  . Forslaget om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag fra 2011 fokuserede på målet om at gøre det lettere for virksomheder at udvide deres erhvervsaktivitet inden for Unionen. Foruden det nævnte mål bør det også tages i betragtning, at det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag kan være et særdeles effektivt redskab til at skabe et mere velfungerende indre marked ved at bekæmpe ordninger for skatteundgåelse. Initiativet om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag bør derfor lanceres på ny for på den ene side at tage hensyn til aspektet om erhvervsfremme og på den anden side initiativets bidrag til bekæmpelse af skatteundgåelse.
  Når et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag er gennemført i alle medlemsstaterne, vil det sikre, at skatter betales der, hvor der genereres overskud, og hvor selskaberne har fast driftssted.
  Denne tilgang vil være den bedst egnede til at opfylde målet om at få bugt med forvridningerne af det indre markeds funktion.
  Forbedringer af det indre marked er en central faktor for at fremme væksten og beskæftigelsen. Indførelsen af et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag vil øge den økonomiske vækst og føre til øget beskæftigelse i Unionen ved at reducere skadelig skattekonkurrence mellem virksomheder.

Ændring 4

Forslag til direktiv

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (4) | På grund af behovet for at træffe hurtige foranstaltninger for at garantere det indre markeds rette funktion ved på den ene side at gøre det mere indbydende over for handel og investeringer og på den anden side mere modstandsdygtigt over for ordninger for skatteundgåelse, er det
  nødvendigt
  at
  opdele det ambitiøse initiativ
  om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag i
  to særskilte forslag
  .
  Der
  bør i
  første omgang vedtages regler for
  et fælles selskabsskattegrundlag,
  før opmærksomheden
  på det
  senere stadie rettes mod konsolidering
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

På grund af behovet for at træffe hurtige foranstaltninger for at garantere det indre markeds rette funktion ved på den ene side at gøre det mere indbydende over for handel og investeringer og på den anden side mere modstandsdygtigt over for ordninger for skatteundgåelse, er det
  nødvendigt
  at
  opdele det ambitiøse initiativ
  om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag i
  to særskilte forslag
  .
  Der
  bør i
  første omgang vedtages regler for
  et fælles selskabsskattegrundlag,
  før opmærksomheden
  på det
  senere stadie rettes mod konsolidering
  .

| (4) | På grund af behovet for at træffe hurtige foranstaltninger for at garantere det indre markeds rette funktion ved på den ene side at gøre det mere indbydende over for handel og investeringer og på den anden side mere modstandsdygtigt over for ordninger for skatteundgåelse, er det
  meget vigtigt
  at
  sikre, at direktivet om et fælles selskabsskattegrundlag og direktivet
  om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag
  træder
  i
  kraft samtidigt. Eftersom en sådan ændret ordning er et vigtigt skridt i fuldstændiggørelsen af det indre marked, er der behov for fleksibilitet, således at den kan gennemføres korrekt lige fra begyndelsen. Da det indre marked omfatter alle medlemsstater, bør det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag derfor indføres i alle medlemsstater. Hvis Rådet ikke enstemmigt vedtager en afgørelse om forslaget om oprettelse af et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, bør Kommissionen forelægge et nyt forslag baseret på artikel 116 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvorved Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af den almindelige lovgivningsprocedure fastlægger den nødvendige lovgivning. Som en sidste udvej bør der af medlemsstaterne indledes et forstærket samarbejde, som til enhver tid bør være åbent for ikke-deltagende medlemsstater i overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Det er imidlertid beklageligt, at der ikke er blevet gennemført nogen tilstrækkeligt detaljeret vurdering med hensyn til enten FSSG- eller FKSSG-forslaget, for så vidt angår indvirkningen på medlemsstaternes selskabsskatteindtægter på landebasis. |
| --- | --- |

(4)

På grund af behovet for at træffe hurtige foranstaltninger for at garantere det indre markeds rette funktion ved på den ene side at gøre det mere indbydende over for handel og investeringer og på den anden side mere modstandsdygtigt over for ordninger for skatteundgåelse, er det
  meget vigtigt
  at
  sikre, at direktivet om et fælles selskabsskattegrundlag og direktivet
  om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag
  træder
  i
  kraft samtidigt. Eftersom en sådan ændret ordning er et vigtigt skridt i fuldstændiggørelsen af det indre marked, er der behov for fleksibilitet, således at den kan gennemføres korrekt lige fra begyndelsen. Da det indre marked omfatter alle medlemsstater, bør det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag derfor indføres i alle medlemsstater. Hvis Rådet ikke enstemmigt vedtager en afgørelse om forslaget om oprettelse af et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, bør Kommissionen forelægge et nyt forslag baseret på artikel 116 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvorved Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af den almindelige lovgivningsprocedure fastlægger den nødvendige lovgivning. Som en sidste udvej bør der af medlemsstaterne indledes et forstærket samarbejde, som til enhver tid bør være åbent for ikke-deltagende medlemsstater i overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Det er imidlertid beklageligt, at der ikke er blevet gennemført nogen tilstrækkeligt detaljeret vurdering med hensyn til enten FSSG- eller FKSSG-forslaget, for så vidt angår indvirkningen på medlemsstaternes selskabsskatteindtægter på landebasis.

Ændring 5

Forslag til direktiv

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (5) | Mange ordninger for aggressiv skatteplanlægning foregår ofte i en grænseoverskridende kontekst, hvilket betyder, at de deltagende selskabskoncerner må besidde et minimum af ressourcer. Ud fra den forudsætning og af hensyn til proportionaliteten, bør reglerne for
  det
  fælles
  konsoliderede selskabsskattegrundlag
  kun være obligatoriske for
  selskabskoncerner
  af en betydelig størrelse. Der bør derfor fastsættes en størrelsesrelateret
  tærskel
  , som tager udgangspunkt i de samlede konsoliderede indtægter i en koncern, der udarbejder konsoliderede regnskaber. For bedre at fremme målet om at lette handelen og investeringerne i det indre marked bør reglerne om
  det
  fælles
  konsoliderede
  selskabsskattegrundlag også være (valgfrit) tilgængelige for
  koncerner
  , der ikke opfylder
  betingelsen vedrørende størrelse
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Mange ordninger for aggressiv skatteplanlægning foregår ofte i en grænseoverskridende kontekst, hvilket betyder, at de deltagende selskabskoncerner må besidde et minimum af ressourcer. Ud fra den forudsætning og af hensyn til proportionaliteten, bør reglerne for
  det
  fælles
  konsoliderede selskabsskattegrundlag
  kun være obligatoriske for
  selskabskoncerner
  af en betydelig størrelse. Der bør derfor fastsættes en størrelsesrelateret
  tærskel
  , som tager udgangspunkt i de samlede konsoliderede indtægter i en koncern, der udarbejder konsoliderede regnskaber. For bedre at fremme målet om at lette handelen og investeringerne i det indre marked bør reglerne om
  det
  fælles
  konsoliderede
  selskabsskattegrundlag også være (valgfrit) tilgængelige for
  koncerner
  , der ikke opfylder
  betingelsen vedrørende størrelse
  .

| (5) | Mange ordninger for aggressiv skatteplanlægning foregår ofte i en grænseoverskridende kontekst, hvilket betyder, at de deltagende selskabskoncerner må besidde et minimum af ressourcer. Ud fra den forudsætning og af hensyn til proportionaliteten bør reglerne for
  et
  fælles
  selskabsskattegrundlag i begyndelsen
  kun være obligatoriske for
  selskaber, der indgår i en koncern
  af en betydelig størrelse. Der bør derfor fastsættes en størrelsesrelateret
  starttærskel på 750 millioner EUR
  , som tager udgangspunkt i de samlede konsoliderede indtægter i en koncern, der udarbejder konsoliderede regnskaber.
  Eftersom dette direktiv fastsætter en ny standard for selskabsskattegrundlaget for alle virksomheder i Unionen, bør tærskelværdien sænkes til nul i løbet af en periode på højst syv år.
  For bedre at fremme målet om at lette handelen og investeringerne i det indre marked bør reglerne om
  et
  fælles selskabsskattegrundlag også
  i første fase
  være (valgfrit) tilgængelige for
  selskaber
  , der ikke opfylder
  disse betingelser
  . |
| --- | --- |

(5)

Mange ordninger for aggressiv skatteplanlægning foregår ofte i en grænseoverskridende kontekst, hvilket betyder, at de deltagende selskabskoncerner må besidde et minimum af ressourcer. Ud fra den forudsætning og af hensyn til proportionaliteten bør reglerne for
  et
  fælles
  selskabsskattegrundlag i begyndelsen
  kun være obligatoriske for
  selskaber, der indgår i en koncern
  af en betydelig størrelse. Der bør derfor fastsættes en størrelsesrelateret
  starttærskel på 750 millioner EUR
  , som tager udgangspunkt i de samlede konsoliderede indtægter i en koncern, der udarbejder konsoliderede regnskaber.
  Eftersom dette direktiv fastsætter en ny standard for selskabsskattegrundlaget for alle virksomheder i Unionen, bør tærskelværdien sænkes til nul i løbet af en periode på højst syv år.
  For bedre at fremme målet om at lette handelen og investeringerne i det indre marked bør reglerne om
  et
  fælles selskabsskattegrundlag også
  i første fase
  være (valgfrit) tilgængelige for
  selskaber
  , der ikke opfylder
  disse betingelser
  .

Ændring 6

Forslag til direktiv

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | (5a) | Alt andet lige kan omstillingen til et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag medføre tab af eller stigning i skatteindtægter for medlemsstaterne. For at kompensere for tab oprettes der en midlertidig kompensationsmekanisme, som finansieres af de ekstra skatteindtægter fra de medlemsstater, der oplever en stigning i skatteindtægter som følge af den nye ordning. Kompensationen bør justeres hvert år for at tage højde for eventuelle nationale eller regionale afgørelser, der træffes forud for direktivets ikrafttræden. Det bør pålægges Kommissionen at foreslå, at kompensationsordningen fjernes eller ændres efter en periode på syv år, og at fastsætte lofter for kompensation. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

Alt andet lige kan omstillingen til et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag medføre tab af eller stigning i skatteindtægter for medlemsstaterne. For at kompensere for tab oprettes der en midlertidig kompensationsmekanisme, som finansieres af de ekstra skatteindtægter fra de medlemsstater, der oplever en stigning i skatteindtægter som følge af den nye ordning. Kompensationen bør justeres hvert år for at tage højde for eventuelle nationale eller regionale afgørelser, der træffes forud for direktivets ikrafttræden. Det bør pålægges Kommissionen at foreslå, at kompensationsordningen fjernes eller ændres efter en periode på syv år, og at fastsætte lofter for kompensation.

Ændring 7

Forslag til direktiv

Betragtning 5 b (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | (5b) | For at undgå den eksisterende fordeling af skattebyrden mellem små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og multinationale selskaber som nævnt i Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2015 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning har et fælles selskabsskattegrundlag til formål ikke at stille SMV'er dårligere i konkurrencen, idet der derved skabes lige konkurrencevilkår for dem. Hovedskattemyndigheden kan give SMV'erne de nødvendige værktøjer, der kan hjælpe dem til at overholde de administrative og organisatoriske krav, som et tilvalg af det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag medfører. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5b)

For at undgå den eksisterende fordeling af skattebyrden mellem små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og multinationale selskaber som nævnt i Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2015 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning har et fælles selskabsskattegrundlag til formål ikke at stille SMV'er dårligere i konkurrencen, idet der derved skabes lige konkurrencevilkår for dem. Hovedskattemyndigheden kan give SMV'erne de nødvendige værktøjer, der kan hjælpe dem til at overholde de administrative og organisatoriske krav, som et tilvalg af det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag medfører.

Ændring 8

Forslag til direktiv

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (6) | Muligheden for deltagelse i en konsolideret selskabskoncern bør fastsættes ud fra en toleddet test på basis af i) kontrol (mere end 50 % af stemmerettighederne) og ii) ejerskab (mere end 75 % af egenkapitalen) eller ret til del i overskud (mere end 75 % af rettighederne til del i overskuddet). En sådan test vil sikre, at der er en høj grad af økonomisk integration mellem koncernmedlemmerne. For at sikre systemets integritet bør de to tærskler for kontrol og ejerskab eller ret til del i overskud være opfyldt gennem hele skatteåret; i modsat fald bør det nødlidende selskab øjeblikkeligt forlade koncernen. For at forhindre at der manipuleres med de skattemæssige resultater, f.eks. ved at selskaber indtræder i og udtræder af koncernen i korte perioder, bør der også gælde et mindstekrav om deltagelse i ni på hinanden følgende måneder for at fastslå koncernmedlemsskab. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Muligheden for deltagelse i en konsolideret selskabskoncern bør fastsættes ud fra en toleddet test på basis af i) kontrol (mere end 50 % af stemmerettighederne) og ii) ejerskab (mere end 75 % af egenkapitalen) eller ret til del i overskud (mere end 75 % af rettighederne til del i overskuddet). En sådan test vil sikre, at der er en høj grad af økonomisk integration mellem koncernmedlemmerne. For at sikre systemets integritet bør de to tærskler for kontrol og ejerskab eller ret til del i overskud være opfyldt gennem hele skatteåret; i modsat fald bør det nødlidende selskab øjeblikkeligt forlade koncernen. For at forhindre at der manipuleres med de skattemæssige resultater, f.eks. ved at selskaber indtræder i og udtræder af koncernen i korte perioder, bør der også gælde et mindstekrav om deltagelse i ni på hinanden følgende måneder for at fastslå koncernmedlemsskab.

| (6) | Det er nødvendigt at definere begrebet fast driftssted, som er beliggende i Unionen og tilhører et skattesubjekt, der er skattemæssigt hjemhørende i Unionen. Alt for ofte træffer multinationale selskaber foranstaltninger til at flytte deres overskud til lande med fordelagtige skattesystemer, uden at der betales eller kun betales meget lav skat. Begrebet fast driftssted ville give en præcis og bindende definition af de kriterier, der skal være opfyldt, hvis et multinationalt selskab skal kunne dokumentere, at det er beliggende i et givet land. Dette vil forpligte de multinationale selskaber til at betale deres skatter korrekt. Formålet er at sikre, at alle berørte skattesubjekter har samme forståelse heraf, og at udelukke muligheden for uoverensstemmelser som følge af divergerende definitioner. Det er på samme måde vigtigt at have en fælles definition af faste driftssteder, som er beliggende i et tredjeland, eller faste driftssteder, som er beliggende i Unionen, men som ejes af et skattesubjekt med skattemæssigt hjemsted i et tredjeland. Hvis interne afregningspriser foranlediger overførsel af overskud til jurisdiktioner med lavt skattetryk, er et system, der belønner overskud ved hjælp af en fordelingsformel, at foretrække. Unionen kan etablere en international standard for moderne og effektiv selskabsbeskatning ved at indføre et sådant system. Kommissionen bør udarbejde retningslinjer for overgangsfasen, hvor fordelingsformlen findes parallelt med andre fordelingsmetoder til behandling af tredjelande, mens det dog i sidste ende er fordelingsformlen, der bør være standardfordelingsmetoden. Kommissionen bør fremsætte forslag om indførelse af en skatteoverenskomstmodel for Unionen, der på sigt kan erstatte de tusinder af bilaterale overenskomster, som indgås af de enkelte medlemsstater. |
| --- | --- |

(6)

Det er nødvendigt at definere begrebet fast driftssted, som er beliggende i Unionen og tilhører et skattesubjekt, der er skattemæssigt hjemhørende i Unionen. Alt for ofte træffer multinationale selskaber foranstaltninger til at flytte deres overskud til lande med fordelagtige skattesystemer, uden at der betales eller kun betales meget lav skat. Begrebet fast driftssted ville give en præcis og bindende definition af de kriterier, der skal være opfyldt, hvis et multinationalt selskab skal kunne dokumentere, at det er beliggende i et givet land. Dette vil forpligte de multinationale selskaber til at betale deres skatter korrekt. Formålet er at sikre, at alle berørte skattesubjekter har samme forståelse heraf, og at udelukke muligheden for uoverensstemmelser som følge af divergerende definitioner. Det er på samme måde vigtigt at have en fælles definition af faste driftssteder, som er beliggende i et tredjeland, eller faste driftssteder, som er beliggende i Unionen, men som ejes af et skattesubjekt med skattemæssigt hjemsted i et tredjeland. Hvis interne afregningspriser foranlediger overførsel af overskud til jurisdiktioner med lavt skattetryk, er et system, der belønner overskud ved hjælp af en fordelingsformel, at foretrække. Unionen kan etablere en international standard for moderne og effektiv selskabsbeskatning ved at indføre et sådant system. Kommissionen bør udarbejde retningslinjer for overgangsfasen, hvor fordelingsformlen findes parallelt med andre fordelingsmetoder til behandling af tredjelande, mens det dog i sidste ende er fordelingsformlen, der bør være standardfordelingsmetoden. Kommissionen bør fremsætte forslag om indførelse af en skatteoverenskomstmodel for Unionen, der på sigt kan erstatte de tusinder af bilaterale overenskomster, som indgås af de enkelte medlemsstater.

Ændring 9

Forslag til direktiv

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | (6a) | Digitale varer er som regel meget mobile og uhåndgribelige. Undersøgelser har vist, at den digitale sektor er stærkt involveret i aggressiv skatteplanlægning, eftersom mange forretningsmodeller ikke kræver fysisk infrastruktur med henblik på at gennemføre transaktioner med kunder og gøre fortjeneste. Dette gør det muligt for de største digitale virksomheder at betale skat tæt på nul af deres indtægter. Medlemsstaternes statskasser går glip af milliarder af euro i skatte- og afgiftsindtægter, fordi de ikke er i stand til at beskatte digitale multinationale selskaber. For at få bugt med denne reelle og påtrængende sociale uretfærdighed, skal den nuværende selskabsskattelov udvides til at omfatte et nyt forbindelsesled til faste driftssteder baseret på væsentlig digital tilstedeværelse. Der er behov for ensartede spilleregler for lignende forretningsmodeller for at tackle de skattemæssige udfordringer, der opstår i forbindelse med digitaliseringen, uden at det hæmmer potentialet i den digitale sektor. Der bør i denne forbindelse navnlig tages hensyn til det arbejde, der udføres af OECD vedrørende et konsistent internationalt regelsæt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Digitale varer er som regel meget mobile og uhåndgribelige. Undersøgelser har vist, at den digitale sektor er stærkt involveret i aggressiv skatteplanlægning, eftersom mange forretningsmodeller ikke kræver fysisk infrastruktur med henblik på at gennemføre transaktioner med kunder og gøre fortjeneste. Dette gør det muligt for de største digitale virksomheder at betale skat tæt på nul af deres indtægter. Medlemsstaternes statskasser går glip af milliarder af euro i skatte- og afgiftsindtægter, fordi de ikke er i stand til at beskatte digitale multinationale selskaber. For at få bugt med denne reelle og påtrængende sociale uretfærdighed, skal den nuværende selskabsskattelov udvides til at omfatte et nyt forbindelsesled til faste driftssteder baseret på væsentlig digital tilstedeværelse. Der er behov for ensartede spilleregler for lignende forretningsmodeller for at tackle de skattemæssige udfordringer, der opstår i forbindelse med digitaliseringen, uden at det hæmmer potentialet i den digitale sektor. Der bør i denne forbindelse navnlig tages hensyn til det arbejde, der udføres af OECD vedrørende et konsistent internationalt regelsæt.

Ændring 10

Forslag til direktiv

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (10) | Fordelingsformlen under det konsoliderede skattegrundlag bør bestå af
  tre
  ligeligt vægtede faktorer, nemlig arbejdskraft, aktiver og
  omsætning
  . Disse ligeligt vægtede faktorer bør afspejle en afbalanceret metode til fordeling af overskud mellem de relevante medlemsstater og sikre, at overskuddet beskattes, dér hvor det rent faktisk skabes. Arbejdskraft og aktiver bør derfor henføres til den medlemsstat, hvor arbejdet udføres eller aktiverne befinder sig, hvorved oprindelsesmedlemsstatens interesser gives en passende vægtning, mens omsætningen bør henføres til den medlemsstat, som varerne eller tjenesterne leveres til. For at tage højde for forskelle i lønniveauet i Unionen og således sikre en fair fordeling af det konsoliderede skattegrundlag bør arbejdskraftfaktoren omfatte både lønudgifter og antal ansatte (hvor hver tæller for halvdelen). Aktivfaktoren bør derimod
  omfatte alle
  materielle
  anlægsaktiver, men ikke immaterielle og finansielle
  aktiver
  på grund af deres ustadige art og den deraf følgende risiko for omgåelse af reglerne i dette direktiv
  . Hvis fordelingen på grund af særlige omstændigheder ikke på rimelig vis repræsenterer omfanget af erhvervsaktiviteten, bør en sikkerhedsklausul give mulighed for at anvende en alternativ metode til allokering af indkomst. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Fordelingsformlen under det konsoliderede skattegrundlag bør bestå af
  tre
  ligeligt vægtede faktorer, nemlig arbejdskraft, aktiver og
  omsætning
  . Disse ligeligt vægtede faktorer bør afspejle en afbalanceret metode til fordeling af overskud mellem de relevante medlemsstater og sikre, at overskuddet beskattes, dér hvor det rent faktisk skabes. Arbejdskraft og aktiver bør derfor henføres til den medlemsstat, hvor arbejdet udføres eller aktiverne befinder sig, hvorved oprindelsesmedlemsstatens interesser gives en passende vægtning, mens omsætningen bør henføres til den medlemsstat, som varerne eller tjenesterne leveres til. For at tage højde for forskelle i lønniveauet i Unionen og således sikre en fair fordeling af det konsoliderede skattegrundlag bør arbejdskraftfaktoren omfatte både lønudgifter og antal ansatte (hvor hver tæller for halvdelen). Aktivfaktoren bør derimod
  omfatte alle
  materielle
  anlægsaktiver, men ikke immaterielle og finansielle
  aktiver
  på grund af deres ustadige art og den deraf følgende risiko for omgåelse af reglerne i dette direktiv
  . Hvis fordelingen på grund af særlige omstændigheder ikke på rimelig vis repræsenterer omfanget af erhvervsaktiviteten, bør en sikkerhedsklausul give mulighed for at anvende en alternativ metode til allokering af indkomst.

| (10) | Fordelingsformlen under det konsoliderede skattegrundlag bør bestå af
  fire
  ligeligt vægtede faktorer, nemlig arbejdskraft, aktiver,
  omsætning samt indsamling
  og
  brug af personoplysninger fra onlineplatforme og brugere af tjenesteydelser (sidstnævnte heri benævnt "datafaktoren")
  . Disse ligeligt vægtede faktorer bør afspejle en afbalanceret metode til fordeling af overskud mellem de relevante medlemsstater og sikre, at overskuddet beskattes, dér hvor det rent faktisk skabes. Arbejdskraft og aktiver bør derfor henføres til den medlemsstat, hvor arbejdet udføres eller aktiverne befinder sig, hvorved oprindelsesmedlemsstatens interesser gives en passende vægtning, mens omsætningen bør henføres til den medlemsstat, som varerne eller tjenesterne leveres til. For at tage højde for forskelle i lønniveauet i Unionen og således sikre en fair fordeling af det konsoliderede skattegrundlag bør arbejdskraftfaktoren omfatte både lønudgifter og antal ansatte (hvor hver tæller for halvdelen). Aktivfaktoren bør derimod
  kun omfatte
  materielle aktiver. Hvis fordelingen på grund af særlige omstændigheder ikke på rimelig vis repræsenterer omfanget af erhvervsaktiviteten, bør en sikkerhedsklausul give mulighed for at anvende en alternativ metode til allokering af indkomst. |
| --- | --- |

(10)

Fordelingsformlen under det konsoliderede skattegrundlag bør bestå af
  fire
  ligeligt vægtede faktorer, nemlig arbejdskraft, aktiver,
  omsætning samt indsamling
  og
  brug af personoplysninger fra onlineplatforme og brugere af tjenesteydelser (sidstnævnte heri benævnt "datafaktoren")
  . Disse ligeligt vægtede faktorer bør afspejle en afbalanceret metode til fordeling af overskud mellem de relevante medlemsstater og sikre, at overskuddet beskattes, dér hvor det rent faktisk skabes. Arbejdskraft og aktiver bør derfor henføres til den medlemsstat, hvor arbejdet udføres eller aktiverne befinder sig, hvorved oprindelsesmedlemsstatens interesser gives en passende vægtning, mens omsætningen bør henføres til den medlemsstat, som varerne eller tjenesterne leveres til. For at tage højde for forskelle i lønniveauet i Unionen og således sikre en fair fordeling af det konsoliderede skattegrundlag bør arbejdskraftfaktoren omfatte både lønudgifter og antal ansatte (hvor hver tæller for halvdelen). Aktivfaktoren bør derimod
  kun omfatte
  materielle aktiver. Hvis fordelingen på grund af særlige omstændigheder ikke på rimelig vis repræsenterer omfanget af erhvervsaktiviteten, bør en sikkerhedsklausul give mulighed for at anvende en alternativ metode til allokering af indkomst.

Ændring 11

Forslag til direktiv

Betragtning 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | (10a) | Fordelingsformlen for det fælles beskatningsgrundlag skal fuldt ud afspejle den økonomiske aktivitet, der har fundet sted i hver enkelt medlemsstat, under behørig fuld hensyntagen til eventuelle betydelige forskelle mellem deres økonomier. Hvis formlen resulterer i en skæv fordeling, der ikke afspejler den økonomiske aktivitet, vil en tvistbilæggelsesmekanisme kunne afhjælpe denne situation. Kommissionen bør i lyset af ovennævnte vurdere muligheden af at indføre en tvistbilæggelsesmekanisme for at sikre en korrekt bilæggelse af tvister, når forskellige medlemsstater er involveret. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10a)

Fordelingsformlen for det fælles beskatningsgrundlag skal fuldt ud afspejle den økonomiske aktivitet, der har fundet sted i hver enkelt medlemsstat, under behørig fuld hensyntagen til eventuelle betydelige forskelle mellem deres økonomier. Hvis formlen resulterer i en skæv fordeling, der ikke afspejler den økonomiske aktivitet, vil en tvistbilæggelsesmekanisme kunne afhjælpe denne situation. Kommissionen bør i lyset af ovennævnte vurdere muligheden af at indføre en tvistbilæggelsesmekanisme for at sikre en korrekt bilæggelse af tvister, når forskellige medlemsstater er involveret.

Ændring 12

Forslag til direktiv

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (11) | På grund af de særlige forhold for visse sektorer, bl.a. finans- og forsikringssektoren, olie- og gassektoren eller rederisektoren, bør der anvendes en tilpasset formel til fordeling af det konsoliderede skattegrundlag. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

På grund af de særlige forhold for visse sektorer, bl.a. finans- og forsikringssektoren, olie- og gassektoren eller rederisektoren, bør der anvendes en tilpasset formel til fordeling af det konsoliderede skattegrundlag.

udgår

Ændring 13

Forslag til direktiv

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (14) | Dette direktiv bygger på Rådets direktiv 2016/XX/EU om et fælles selskabsskattegrundlag (som fastlægger et fælles sæt selskabsskatteregler til beregning af skattegrundlaget), og det fokuserer på konsolideringen af det skattemæssige resultat for hele koncernen. Det vil derfor være nødvendigt at behandle samspillet mellem de to lovgivningsmæssige instrumenter og fastlægge bestemmelser for overgangen af visse elementer af skattegrundlaget til de nye regler for koncerner. Disse elementer bør især omfatte reglen om begrænsning af rentebetalinger, switch over-klausulen og reglerne for kontrollerede udenlandske selskaber samt hybride mismatch. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Dette direktiv bygger på Rådets direktiv 2016/XX/EU om et fælles selskabsskattegrundlag (som fastlægger et fælles sæt selskabsskatteregler til beregning af skattegrundlaget), og det fokuserer på konsolideringen af det skattemæssige resultat for hele koncernen. Det vil derfor være nødvendigt at behandle samspillet mellem de to lovgivningsmæssige instrumenter og fastlægge bestemmelser for overgangen af visse elementer af skattegrundlaget til de nye regler for koncerner. Disse elementer bør især omfatte reglen om begrænsning af rentebetalinger, switch over-klausulen og reglerne for kontrollerede udenlandske selskaber samt hybride mismatch.

| (14) | Dette direktiv bygger på Rådets direktiv 2016/XX/EU om et fælles selskabsskattegrundlag (som fastlægger et fælles sæt selskabsskatteregler til beregning af skattegrundlaget), og det fokuserer på konsolideringen af det skattemæssige resultat for hele koncernen. Det er derfor nødvendigt at behandle samspillet mellem de to lovgivningsmæssige instrumenter og fastlægge bestemmelser for overgangen af visse elementer af skattegrundlaget til de nye regler for koncerner. Disse elementer bør især omfatte reglen om begrænsning af rentebetalinger, switch over-klausulen og reglerne for kontrollerede udenlandske selskaber samt hybride mismatch.
  Medlemsstaterne bør ikke forhindres i at indføre supplerende foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse for at mindske de negative virkninger af flytning af overskud til tredjelande med lave skattesatser. |
| --- | --- |

(14)

Dette direktiv bygger på Rådets direktiv 2016/XX/EU om et fælles selskabsskattegrundlag (som fastlægger et fælles sæt selskabsskatteregler til beregning af skattegrundlaget), og det fokuserer på konsolideringen af det skattemæssige resultat for hele koncernen. Det er derfor nødvendigt at behandle samspillet mellem de to lovgivningsmæssige instrumenter og fastlægge bestemmelser for overgangen af visse elementer af skattegrundlaget til de nye regler for koncerner. Disse elementer bør især omfatte reglen om begrænsning af rentebetalinger, switch over-klausulen og reglerne for kontrollerede udenlandske selskaber samt hybride mismatch.
  Medlemsstaterne bør ikke forhindres i at indføre supplerende foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse for at mindske de negative virkninger af flytning af overskud til tredjelande med lave skattesatser.

Ændring 14

Forslag til direktiv

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (16) | Med henblik på at supplere eller ændre nogle af de ikke-væsentlige elementer i dette direktiv bør Kommissionen bemyndiges til at vedtage retsakter, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for at i) tage hensyn til ændringer i medlemsstaternes love om selskabsformer og selskabsskatter og ændre bilag I og II i overensstemmelse hermed, ii) fastlægge yderligere definitioner,
  og
  iii) supplere reglen om begrænsning af retten til fradrag for rentebetalinger med regler for bekæmpelse af fragmentering med henblik på bedre at imødegå den risiko for skatteundgåelse, der kan opstå i forbindelse med koncerner. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder blandt sagkyndige. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Med henblik på at supplere eller ændre nogle af de ikke-væsentlige elementer i dette direktiv bør Kommissionen bemyndiges til at vedtage retsakter, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for at i) tage hensyn til ændringer i medlemsstaternes love om selskabsformer og selskabsskatter og ændre bilag I og II i overensstemmelse hermed, ii) fastlægge yderligere definitioner,
  og
  iii) supplere reglen om begrænsning af retten til fradrag for rentebetalinger med regler for bekæmpelse af fragmentering med henblik på bedre at imødegå den risiko for skatteundgåelse, der kan opstå i forbindelse med koncerner. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder blandt sagkyndige. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (16) | Med henblik på at supplere eller ændre nogle af de ikke-væsentlige elementer i dette direktiv bør Kommissionen bemyndiges til at vedtage retsakter, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for at i) tage hensyn til ændringer i medlemsstaternes love om selskabsformer og selskabsskatter og ændre bilag I og II i overensstemmelse hermed, ii) fastlægge yderligere definitioner, iii) supplere reglen om begrænsning af retten til fradrag for rentebetalinger med regler for bekæmpelse af fragmentering med henblik på bedre at imødegå den risiko for skatteundgåelse, der kan opstå i forbindelse med koncerner,
  og iv) udstede retningslinjer for den overgangsfase, hvor fordelingsformlen benyttes samtidig med andre fordelingsmetoder i forbindelserne med tredjelande
  . Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder blandt sagkyndige,
  og den bør tage hensyn til tager Europa-Parlamentets årlige beslutning
  . Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(16)

Med henblik på at supplere eller ændre nogle af de ikke-væsentlige elementer i dette direktiv bør Kommissionen bemyndiges til at vedtage retsakter, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for at i) tage hensyn til ændringer i medlemsstaternes love om selskabsformer og selskabsskatter og ændre bilag I og II i overensstemmelse hermed, ii) fastlægge yderligere definitioner, iii) supplere reglen om begrænsning af retten til fradrag for rentebetalinger med regler for bekæmpelse af fragmentering med henblik på bedre at imødegå den risiko for skatteundgåelse, der kan opstå i forbindelse med koncerner,
  og iv) udstede retningslinjer for den overgangsfase, hvor fordelingsformlen benyttes samtidig med andre fordelingsmetoder i forbindelserne med tredjelande
  . Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder blandt sagkyndige,
  og den bør tage hensyn til tager Europa-Parlamentets årlige beslutning
  . Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

Ændring 15

Forslag til direktiv

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (17) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv bør Kommissionen tildeles gennemførelsesbeføjelser til i) årligt at vedtage en liste over selskabsformer i tredjelande, som svarer til de selskabsformer, der er opført i bilag I, ii) vedtage retsakter med detaljerede regler for beregningen af arbejdskraft-, aktiv- og omsætningsfaktorerne, allokeringen af
  ansatte og
  lønudgifter, aktiver og omsætning til den respektive faktor samt værdiansættelsen af aktiver,
  iii) vedtage en retsakt om indførelse af en standardformular for anmeldelsen af etablering af en koncern
  , og iv) fastlægge regler om elektronisk konsolideret selvangivelse, den konsoliderede selvangivelses form, det selvstændige skattesubjekts selvangivelses form og påkrævet ledsagende dokumentation. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (3). |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv bør Kommissionen tildeles gennemførelsesbeføjelser til i) årligt at vedtage en liste over selskabsformer i tredjelande, som svarer til de selskabsformer, der er opført i bilag I, ii) vedtage retsakter med detaljerede regler for beregningen af arbejdskraft-, aktiv- og omsætningsfaktorerne, allokeringen af
  ansatte og
  lønudgifter, aktiver og omsætning til den respektive faktor samt værdiansættelsen af aktiver,
  iii) vedtage en retsakt om indførelse af en standardformular for anmeldelsen af etablering af en koncern
  , og iv) fastlægge regler om elektronisk konsolideret selvangivelse, den konsoliderede selvangivelses form, det selvstændige skattesubjekts selvangivelses form og påkrævet ledsagende dokumentation. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (3).

| (17) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv bør Kommissionen tildeles gennemførelsesbeføjelser til i) årligt at vedtage en liste over selskabsformer i tredjelande, som svarer til de selskabsformer, der er opført i bilag I, ii) vedtage retsakter med detaljerede regler for beregningen af arbejdskraft-, aktiv- og omsætningsfaktorerne
  og datafaktoren
  , allokeringen af
  ansatte og
  lønudgifter,
  allokeringen af indsamlede personoplysninger og udnyttede personoplysninger og
  aktiver og omsætning til den respektive faktor samt værdiansættelsen af aktiver iii) vedtage en retsakt om indførelse af en standardformular for anmeldelsen af etablering af en koncern, og iv) fastlægge regler om elektronisk konsolideret selvangivelse, den konsoliderede selvangivelses form, det selvstændige skattesubjekts selvangivelses form og påkrævet ledsagende dokumentation.
  Kommissionen bør udforme disse ensartede selvangivelsesformater i samarbejde med medlemsstaternes skattemyndigheder.
  Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (4). |
| --- | --- |

(17)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv bør Kommissionen tildeles gennemførelsesbeføjelser til i) årligt at vedtage en liste over selskabsformer i tredjelande, som svarer til de selskabsformer, der er opført i bilag I, ii) vedtage retsakter med detaljerede regler for beregningen af arbejdskraft-, aktiv- og omsætningsfaktorerne
  og datafaktoren
  , allokeringen af
  ansatte og
  lønudgifter,
  allokeringen af indsamlede personoplysninger og udnyttede personoplysninger og
  aktiver og omsætning til den respektive faktor samt værdiansættelsen af aktiver iii) vedtage en retsakt om indførelse af en standardformular for anmeldelsen af etablering af en koncern, og iv) fastlægge regler om elektronisk konsolideret selvangivelse, den konsoliderede selvangivelses form, det selvstændige skattesubjekts selvangivelses form og påkrævet ledsagende dokumentation.
  Kommissionen bør udforme disse ensartede selvangivelsesformater i samarbejde med medlemsstaternes skattemyndigheder.
  Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (4).

Ændring 16

Forslag til direktiv

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (18) | Formålet med dette direktiv, nemlig at forbedre det indre markeds funktion ved at bekæmpe metoder til international skatteundgåelse og gøre det lettere for virksomheder at udvide på tværs af grænserne inden for Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes ved ensidige og forskelligartede tiltag i medlemsstaterne, fordi koordinerede tiltag er nødvendige for at opfylde disse målsætninger; de kan således bedre opfyldes på Unionsplan, da direktivet er rettet mod mangler i det indre marked som følge af samspillet mellem forskellige nationale skatteregler, som påvirker det indre marked og hæmmer mulighederne for grænseoverskridende aktivitet, og Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål, navnlig i betragtning af, at dets obligatoriske anvendelsesområde er begrænset til koncerner over en bestemt størrelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

Formålet med dette direktiv, nemlig at forbedre det indre markeds funktion ved at bekæmpe metoder til international skatteundgåelse og gøre det lettere for virksomheder at udvide på tværs af grænserne inden for Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes ved ensidige og forskelligartede tiltag i medlemsstaterne, fordi koordinerede tiltag er nødvendige for at opfylde disse målsætninger; de kan således bedre opfyldes på Unionsplan, da direktivet er rettet mod mangler i det indre marked som følge af samspillet mellem forskellige nationale skatteregler, som påvirker det indre marked og hæmmer mulighederne for grænseoverskridende aktivitet, og Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål, navnlig i betragtning af, at dets obligatoriske anvendelsesområde er begrænset til koncerner over en bestemt størrelse.

| (18) | Formålet med dette direktiv, nemlig at forbedre det indre markeds funktion ved at bekæmpe metoder til international skatteundgåelse og gøre det lettere for virksomheder,
  især SMV'er
  , at udvide på tværs af grænserne inden for Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes ved ensidige og forskelligartede tiltag i medlemsstaterne, fordi koordinerede tiltag er nødvendige for at opfylde disse målsætninger; de kan således bedre opfyldes på Unionsplan, da direktivet er rettet mod mangler i det indre marked som følge af samspillet mellem forskellige nationale skatteregler, som påvirker det indre marked og hæmmer mulighederne for grænseoverskridende aktivitet, og Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål, navnlig i betragtning af, at dets obligatoriske anvendelsesområde er begrænset til koncerner over en bestemt størrelse. |
| --- | --- |

(18)

Formålet med dette direktiv, nemlig at forbedre det indre markeds funktion ved at bekæmpe metoder til international skatteundgåelse og gøre det lettere for virksomheder,
  især SMV'er
  , at udvide på tværs af grænserne inden for Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes ved ensidige og forskelligartede tiltag i medlemsstaterne, fordi koordinerede tiltag er nødvendige for at opfylde disse målsætninger; de kan således bedre opfyldes på Unionsplan, da direktivet er rettet mod mangler i det indre marked som følge af samspillet mellem forskellige nationale skatteregler, som påvirker det indre marked og hæmmer mulighederne for grænseoverskridende aktivitet, og Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål, navnlig i betragtning af, at dets obligatoriske anvendelsesområde er begrænset til koncerner over en bestemt størrelse.

Ændring 17

Forslag til direktiv

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (20) | Kommissionen
  bør være forpligtet til fem år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv at foretage en evaluering
  heraf
  og rapportere herom til Rådet. Medlemsstaterne bør være forpligtet til at meddele Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Kommissionen
  bør være forpligtet til fem år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv at foretage en evaluering
  heraf
  og rapportere herom til Rådet. Medlemsstaterne bør være forpligtet til at meddele Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

| (20) | Eftersom dette direktiv indeholder en vigtig ændring af selskabsskattereglerne
  bør
  Kommissionen
  være forpligtet til fem år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv at foretage en
  grundig vurdering og
  evaluering
  af anvendelsen og rapportere herom til Europa-Parlamentet og Rådet. Denne vurderingsrapport bør mindst omfatte følgende elementer: virkningerne af den beskatningsordning, der er fastsat i dette direktiv, på medlemsstaternes indtægter, fordele og ulemper ved ordningen for SMV’er, konsekvenserne for en retfærdig skatteopkrævning mellem medlemsstaterne, virkninger for det indre marked som helhed, især med hensyn til en mulig fordrejning af konkurrencen mellem virksomheder, der er underlagt de nye bestemmelser, der er fastsat i dette direktiv, og antallet af virksomheder, der er omfattet i overgangsperioden. Kommissionen bør være forpligtet til ti år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv at foretage en evaluering af anvendelsen og rapportere herom til Europa-Parlamentet og Rådet.
  Medlemsstaterne bør være forpligtet til at meddele Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom dette direktiv indeholder en vigtig ændring af selskabsskattereglerne
  bør
  Kommissionen
  være forpligtet til fem år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv at foretage en
  grundig vurdering og
  evaluering
  af anvendelsen og rapportere herom til Europa-Parlamentet og Rådet. Denne vurderingsrapport bør mindst omfatte følgende elementer: virkningerne af den beskatningsordning, der er fastsat i dette direktiv, på medlemsstaternes indtægter, fordele og ulemper ved ordningen for SMV’er, konsekvenserne for en retfærdig skatteopkrævning mellem medlemsstaterne, virkninger for det indre marked som helhed, især med hensyn til en mulig fordrejning af konkurrencen mellem virksomheder, der er underlagt de nye bestemmelser, der er fastsat i dette direktiv, og antallet af virksomheder, der er omfattet i overgangsperioden. Kommissionen bør være forpligtet til ti år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv at foretage en evaluering af anvendelsen og rapportere herom til Europa-Parlamentet og Rådet.
  Medlemsstaterne bør være forpligtet til at meddele Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Ændring 18

Forslag til direktiv

Betragtning 20 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | (20a) | Med henblik på at opnå en fuldstændig og konsekvent konsolidering og forhindre nye muligheder for arbitrage som følge af regnskabsmæssige uoverensstemmelser mellem medlemsstaterne er det nødvendigt at vedtage klare, konsekvente og objektive kriterier for beregningen af det konsoliderede skattegrundlag. Kommissionen bør i dette øjemed foreslå de nødvendige justeringer af de relevante bestemmelser i dette direktiv vedrørende definitionen og beregningen af det konsoliderede skattegrundlag. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20a)

Med henblik på at opnå en fuldstændig og konsekvent konsolidering og forhindre nye muligheder for arbitrage som følge af regnskabsmæssige uoverensstemmelser mellem medlemsstaterne er det nødvendigt at vedtage klare, konsekvente og objektive kriterier for beregningen af det konsoliderede skattegrundlag. Kommissionen bør i dette øjemed foreslå de nødvendige justeringer af de relevante bestemmelser i dette direktiv vedrørende definitionen og beregningen af det konsoliderede skattegrundlag.

Ændring 19

Forslag til direktiv

Betragtning 20 b (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | (20b) | Kommissionen bør overveje yderligere undersøgelser, der analyserer det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlags mulige konsekvenser for de enkelte medlemsstaters selskabsskatteindtægter og potentielle konkurrencemæssige ulemper for Unionen i forhold til tredjelande. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20b)

Kommissionen bør overveje yderligere undersøgelser, der analyserer det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlags mulige konsekvenser for de enkelte medlemsstaters selskabsskatteindtægter og potentielle konkurrencemæssige ulemper for Unionen i forhold til tredjelande.

Ændring 20

Forslag til direktiv

Artikel 1 – stk. 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 1.   Med dette direktiv indføres der et
  system til konsolidering af skattegrundlagene, som omhandlet
  i
  Rådets direktiv 2016/XX/EU

   (5),
  for
  selskaber, der
  indgår i en koncern, og der indføres
  regler
  for, hvordan et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag allokeres mellem medlemsstaterne og forvaltes
  af
  de nationale skattemyndigheder
  . | | 1.   Med dette direktiv indføres der et
  fælles grundlag for beskatning
  i
  Unionen af visse
  selskaber,
  og
  der
  fastlægges regler for beregning af dette grundlag, herunder
  regler
  om foranstaltninger til at forhindre skatteundgåelse og foranstaltninger vedrørende den internationale dimension
  af
  det foreslåede skattesystem
  . |
| | |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Med dette direktiv indføres der et
  system til konsolidering af skattegrundlagene, som omhandlet
  i
  Rådets direktiv 2016/XX/EU

   (5),
  for
  selskaber, der
  indgår i en koncern, og der indføres
  regler
  for, hvordan et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag allokeres mellem medlemsstaterne og forvaltes
  af
  de nationale skattemyndigheder
  .

1.   Med dette direktiv indføres der et
  fælles grundlag for beskatning
  i
  Unionen af visse
  selskaber,
  og
  der
  fastlægges regler for beregning af dette grundlag, herunder
  regler
  om foranstaltninger til at forhindre skatteundgåelse og foranstaltninger vedrørende den internationale dimension
  af
  det foreslåede skattesystem
  .

Ændring 21

Ændring 21

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 – stk. 1 – indledning

Artikel 2 – stk. 1 – indledning

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 1.   Reglerne i dette direktiv finder anvendelse for et selskab, som er oprettet i henhold til lovene i en medlemsstat, herunder dets faste driftssteder i andre medlemsstater, hvor selskabet opfylder alle følgende betingelser: | | 1.   Reglerne i dette direktiv finder anvendelse for et selskab, som er oprettet i henhold til lovene i en medlemsstat, herunder dets faste
  og digitale faste
  driftssteder i andre medlemsstater, hvor selskabet opfylder alle følgende betingelser: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Reglerne i dette direktiv finder anvendelse for et selskab, som er oprettet i henhold til lovene i en medlemsstat, herunder dets faste driftssteder i andre medlemsstater, hvor selskabet opfylder alle følgende betingelser:

1.   Reglerne i dette direktiv finder anvendelse for et selskab, som er oprettet i henhold til lovene i en medlemsstat, herunder dets faste
  og digitale faste
  driftssteder i andre medlemsstater, hvor selskabet opfylder alle følgende betingelser:

Ændring 22

Ændring 22

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 – stk. 1 – litra c

Artikel 2 – stk. 1 – litra c

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| c) | det er i regnskabsmæssig henseende en del af en konsolideret koncern med samlede konsoliderede indtægter på over 750 000 000  EUR i det regnskabsår, der går forud for det relevante regnskabsår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

det er i regnskabsmæssig henseende en del af en konsolideret koncern med samlede konsoliderede indtægter på over 750 000 000  EUR i det regnskabsår, der går forud for det relevante regnskabsår

| c) | det er i regnskabsmæssig henseende en del af en konsolideret koncern med samlede konsoliderede indtægter på over 750 000 000  EUR i det regnskabsår, der går forud for det relevante regnskabsår
  denne tærskel sænkes til nul over en maksimumsperiode på syv år |
| --- | --- |

c)

det er i regnskabsmæssig henseende en del af en konsolideret koncern med samlede konsoliderede indtægter på over 750 000 000  EUR i det regnskabsår, der går forud for det relevante regnskabsår
  denne tærskel sænkes til nul over en maksimumsperiode på syv år

denne tærskel sænkes til nul over en maksimumsperiode på syv år

Ændring 23

Ændring 23

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 – stk. 3

Artikel 2 – stk. 3

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 3.   Et selskab, der opfylder betingelserne i stk. 1, litra a), b) og d), men ikke opfylder betingelserne i stk. 1, litra c), kan vælge at anvende reglerne i dette direktiv
  i en periode på fem skatteår
  , herunder også for dets faste driftssteder i andre medlemsstater.
  Denne periode forlænges automatisk med efterfølgende perioder på fem skatteår, medmindre der gives meddelelse om afbrydelse, jf. artikel 47, stk. 2. Betingelserne i stk. 1, litra a), b) og d), skal være opfyldt ved hver forlængelse. | | 3.   Et selskab, der opfylder betingelserne i stk. 1, litra a), b) og d), men ikke opfylder betingelserne i stk. 1, litra c), kan vælge at anvende reglerne i dette direktiv, herunder også for dets faste driftssteder i andre medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Et selskab, der opfylder betingelserne i stk. 1, litra a), b) og d), men ikke opfylder betingelserne i stk. 1, litra c), kan vælge at anvende reglerne i dette direktiv
  i en periode på fem skatteår
  , herunder også for dets faste driftssteder i andre medlemsstater.
  Denne periode forlænges automatisk med efterfølgende perioder på fem skatteår, medmindre der gives meddelelse om afbrydelse, jf. artikel 47, stk. 2. Betingelserne i stk. 1, litra a), b) og d), skal være opfyldt ved hver forlængelse.

3.   Et selskab, der opfylder betingelserne i stk. 1, litra a), b) og d), men ikke opfylder betingelserne i stk. 1, litra c), kan vælge at anvende reglerne i dette direktiv, herunder også for dets faste driftssteder i andre medlemsstater.

Ændring 24

Ændring 24

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 – stk. 4

Artikel 2 – stk. 4

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 4.
     
  Reglerne i dette direktiv finder ikke anvendelse for rederier, der er omfattet af en særlig skatteordning. Rederier, der er omfattet af en særlig skatteordning, tages med i betragtning ved fastsættelsen af, hvilke selskaber der er medlem af samme koncern, jf. artikel 5 og 6. | | udgår |

Kommissionens forslag

Ændring

4.
     
  Reglerne i dette direktiv finder ikke anvendelse for rederier, der er omfattet af en særlig skatteordning. Rederier, der er omfattet af en særlig skatteordning, tages med i betragtning ved fastsættelsen af, hvilke selskaber der er medlem af samme koncern, jf. artikel 5 og 6.

udgår

udgår

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 3 – stk. 1 – nr. 23

Artikel 3 – stk. 1 – nr. 23

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 23) | summen af alle koncernmedlemmers skattegrundlag
  som beregnet i overensstemmelse med direktiv 2016/XX/EU
  "koncernintern transaktion": |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

23)

summen af alle koncernmedlemmers skattegrundlag
  som beregnet i overensstemmelse med direktiv 2016/XX/EU
  "koncernintern transaktion":

summen af alle koncernmedlemmers skattegrundlag

"koncernintern transaktion":

| 23) | "konsolideret skattegrundlag": koncernmedlemmernes konsoliderede skattepligtige nettoindtægter
  som beregnet
  efter et konsekvent regnskabsprincip, der gælder for alle koncernmedlemmer
  , i overensstemmelse med direktiv 2016/xx/EU |
| --- | --- |

23)

"konsolideret skattegrundlag": koncernmedlemmernes konsoliderede skattepligtige nettoindtægter
  som beregnet
  efter et konsekvent regnskabsprincip, der gælder for alle koncernmedlemmer
  , i overensstemmelse med direktiv 2016/xx/EU

"konsolideret skattegrundlag": koncernmedlemmernes konsoliderede skattepligtige nettoindtægter

efter et konsekvent regnskabsprincip, der gælder for alle koncernmedlemmer

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 3 – stk. 1 – nr. 28 a (ny)

Artikel 3 – stk. 1 – nr. 28 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | 28a) | "datafaktor": indsamling og udnyttelse til kommercielle formål af personoplysninger fra onlineplatforme og brugere af tjenesteydelser i en eller flere medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

28a)

"datafaktor": indsamling og udnyttelse til kommercielle formål af personoplysninger fra onlineplatforme og brugere af tjenesteydelser i en eller flere medlemsstater.

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 3

Artikel 4 – stk. 3

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 3.
     
  Hvis sædet for den faktiske ledelse for et koncernmedlem, der er aktivt inden for søtransport eller transport ad indre vandveje, er om bord på et skib eller en båd, anses koncernmedlemmet for at være skattemæssigt hjemmehørende i den medlemsstat, hvor skibet eller båden har sin hjemhavn, eller hvis der ikke er en sådan hjemhavn, i den medlemsstat, hvor skibsrederen er skattemæssigt hjemmehørende. | | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.
     
  Hvis sædet for den faktiske ledelse for et koncernmedlem, der er aktivt inden for søtransport eller transport ad indre vandveje, er om bord på et skib eller en båd, anses koncernmedlemmet for at være skattemæssigt hjemmehørende i den medlemsstat, hvor skibet eller båden har sin hjemhavn, eller hvis der ikke er en sådan hjemhavn, i den medlemsstat, hvor skibsrederen er skattemæssigt hjemmehørende.

udgår

udgår

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 4

Artikel 4 – stk. 4

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 4.   Et hjemmehørende skattesubjekt skal svare skat af al indkomst, uanset om denne indkomst
  har oprindelse
  i eller uden for den medlemsstat, hvor det er skattemæssigt hjemmehørende. | | 4.   Et hjemmehørende skattesubjekt skal svare skat af al indkomst, uanset om denne indkomst
  genereres ved en aktivitet
  i eller uden for den medlemsstat, hvor det er skattemæssigt hjemmehørende. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Et hjemmehørende skattesubjekt skal svare skat af al indkomst, uanset om denne indkomst
  har oprindelse
  i eller uden for den medlemsstat, hvor det er skattemæssigt hjemmehørende.

4.   Et hjemmehørende skattesubjekt skal svare skat af al indkomst, uanset om denne indkomst
  genereres ved en aktivitet
  i eller uden for den medlemsstat, hvor det er skattemæssigt hjemmehørende.

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 5

Artikel 4 – stk. 5

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 5.   Et ikke-hjemmehørende skattesubjekt skal svare skat af al indkomst hidrørende fra aktiviteter, det udfører gennem
  en
  fast driftssted i en medlemsstat. | | 5.   Et ikke-hjemmehørende skattesubjekt skal svare skat af al indkomst hidrørende fra aktiviteter, det udfører gennem
  et fast driftssted, herunder gennem et digitalt
  fast driftssted, i en medlemsstat.
  Et skattesubjekts digitale faste driftssted bestemmes i overensstemmelse med de betingelser og kriterier, der er anført i artikel 5 i Rådets direktiv ... om et fælles selskabsskattegrundlag

   (1). |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Et ikke-hjemmehørende skattesubjekt skal svare skat af al indkomst hidrørende fra aktiviteter, det udfører gennem
  en
  fast driftssted i en medlemsstat.

5.   Et ikke-hjemmehørende skattesubjekt skal svare skat af al indkomst hidrørende fra aktiviteter, det udfører gennem
  et fast driftssted, herunder gennem et digitalt
  fast driftssted, i en medlemsstat.
  Et skattesubjekts digitale faste driftssted bestemmes i overensstemmelse med de betingelser og kriterier, der er anført i artikel 5 i Rådets direktiv ... om et fælles selskabsskattegrundlag

   (1).

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 – stk. 1 – litra a

Artikel 5 – stk. 1 – litra a

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| a) | råderet over mere end
  50 %
  af
  stemmerettighederne og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

råderet over mere end
  50 %
  af
  stemmerettighederne og

råderet over mere end

af

| a) | ret til at udøve
  stemmerettigheder
  på over
  50 %; og |
| --- | --- |

a)

ret til at udøve
  stemmerettigheder
  på over
  50 %; og

ret til at udøve

på over

Ændring 31

Ændring 31

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 6 – stk. 2 a (nyt)

Artikel 6 – stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | 2a
     
  Faste driftssteder omfatter digitale faste driftssteder i overensstemmelse med de betingelser og kriterier, der er anført i artikel 5 i Rådets direktiv ... om et fælles selskabsskattegrundlag

   (2)

  . |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a
     
  Faste driftssteder omfatter digitale faste driftssteder i overensstemmelse med de betingelser og kriterier, der er anført i artikel 5 i Rådets direktiv ... om et fælles selskabsskattegrundlag

   (2)

Ændring 32

Ændring 32

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 – stk. 1

Artikel 7 – stk. 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 1.   
  Skattegrundlagene
  for
  alle medlemmer af en koncern lægges sammen til et konsolideret skattegrundlag
  . | | 1.   
  Skattegrundlaget
  for
  en konsolideret koncern bestemmes, som var der tale om en enkelt enhed
  .
  Med henblik herpå beregnes koncernens samlede skattegrundlag på ny for at fjerne alle fortjenester eller tab, herunder dem, der opstår ved en transaktion, uanset dens art, mellem to eller flere enheder i koncernen. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   
  Skattegrundlagene
  for
  alle medlemmer af en koncern lægges sammen til et konsolideret skattegrundlag
  .

1.   
  Skattegrundlaget
  for
  en konsolideret koncern bestemmes, som var der tale om en enkelt enhed
  .
  Med henblik herpå beregnes koncernens samlede skattegrundlag på ny for at fjerne alle fortjenester eller tab, herunder dem, der opstår ved en transaktion, uanset dens art, mellem to eller flere enheder i koncernen.

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 – stk. 2

Artikel 7 – stk. 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 2.   Er det konsoliderede skattegrundlag negativt, fremføres underskuddet og modregnes i det næste positive konsoliderede skattegrundlag. Er det konsoliderede skattegrundlag positivt, fordeles det i overensstemmelse med kapitel VIII. | | 2.   Er det konsoliderede skattegrundlag negativt, fremføres underskuddet og modregnes i det næste positive konsoliderede skattegrundlag
  i en periode på maksimalt fem år
  . Er det konsoliderede skattegrundlag positivt, fordeles det i overensstemmelse med kapitel VIII. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Er det konsoliderede skattegrundlag negativt, fremføres underskuddet og modregnes i det næste positive konsoliderede skattegrundlag. Er det konsoliderede skattegrundlag positivt, fordeles det i overensstemmelse med kapitel VIII.

2.   Er det konsoliderede skattegrundlag negativt, fremføres underskuddet og modregnes i det næste positive konsoliderede skattegrundlag
  i en periode på maksimalt fem år
  . Er det konsoliderede skattegrundlag positivt, fordeles det i overensstemmelse med kapitel VIII.

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 9 – stk. 2

Artikel 9 – stk. 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 2.   Koncerner skal anvende en konsekvent og passende dokumenteret metode til registrering af koncerninterne transaktioner. Koncerner kan alene ændre denne metode af velbegrundede kommercielle årsager og kun ved begyndelsen af et skatteår. | | 2.   Koncerner skal anvende en konsekvent og passende dokumenteret metode til registrering af koncerninterne transaktioner. Koncerner kan alene ændre denne metode af velbegrundede kommercielle årsager og kun ved begyndelsen af et skatteår.
  Alle sådanne transaktioner fjernes fra beskatningsgrundlaget som følge af den konsolidering, der foretages i henhold til artikel 7, stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Koncerner skal anvende en konsekvent og passende dokumenteret metode til registrering af koncerninterne transaktioner. Koncerner kan alene ændre denne metode af velbegrundede kommercielle årsager og kun ved begyndelsen af et skatteår.

2.   Koncerner skal anvende en konsekvent og passende dokumenteret metode til registrering af koncerninterne transaktioner. Koncerner kan alene ændre denne metode af velbegrundede kommercielle årsager og kun ved begyndelsen af et skatteår.
  Alle sådanne transaktioner fjernes fra beskatningsgrundlaget som følge af den konsolidering, der foretages i henhold til artikel 7, stk. 1.

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 9 – stk. 3

Artikel 9 – stk. 3

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 3.
     
  Metoden til registrering af koncerninterne transaktioner skal give mulighed for at identificere alle koncerninterne overførsler og salg til den laveste kostpris for ikke-afskrivningsberettigede aktiver eller den skattemæssige værdi for afskrivningsberettigede aktiver. | | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.
     
  Metoden til registrering af koncerninterne transaktioner skal give mulighed for at identificere alle koncerninterne overførsler og salg til den laveste kostpris for ikke-afskrivningsberettigede aktiver eller den skattemæssige værdi for afskrivningsberettigede aktiver.

udgår

udgår

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 9 – stk. 4

Artikel 9 – stk. 4

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 4.
     
  Koncerninterne overførsler ændrer ikke status for selvskabte immaterielle aktiver. | | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.
     
  Koncerninterne overførsler ændrer ikke status for selvskabte immaterielle aktiver.

udgår

udgår

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 23 – stk. 1 – afsnit 1

Artikel 23 – stk. 1 – afsnit 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Bliver en eller flere koncerner eller to eller flere koncernmedlemmer som følge af en virksomhedsomstrukturering del af en anden koncern, allokeres alle uudnyttede underskud i den eller de tidligere eksisterende koncerner til hvert af koncernmedlemmerne i overensstemmelse med kapital VIII og på grundlag af de faktorer, der er gældende ved udgangen af det skatteår, hvor virksomhedsomstruktureringen finder sted. Uudnyttede underskud i den eller de tidligere eksisterende koncerner fremføres
  til senere
  år. | | Bliver en eller flere koncerner eller to eller flere koncernmedlemmer som følge af en virksomhedsomstrukturering del af en anden koncern, allokeres alle uudnyttede underskud i den eller de tidligere eksisterende koncerner til hvert af koncernmedlemmerne i overensstemmelse med kapital VIII og på grundlag af de faktorer, der er gældende ved udgangen af det skatteår, hvor virksomhedsomstruktureringen finder sted. Uudnyttede underskud i den eller de tidligere eksisterende koncerner fremføres
  inden for en periode på højst fem
  år. |

Kommissionens forslag

Ændring

Bliver en eller flere koncerner eller to eller flere koncernmedlemmer som følge af en virksomhedsomstrukturering del af en anden koncern, allokeres alle uudnyttede underskud i den eller de tidligere eksisterende koncerner til hvert af koncernmedlemmerne i overensstemmelse med kapital VIII og på grundlag af de faktorer, der er gældende ved udgangen af det skatteår, hvor virksomhedsomstruktureringen finder sted. Uudnyttede underskud i den eller de tidligere eksisterende koncerner fremføres
  til senere
  år.

til senere

Bliver en eller flere koncerner eller to eller flere koncernmedlemmer som følge af en virksomhedsomstrukturering del af en anden koncern, allokeres alle uudnyttede underskud i den eller de tidligere eksisterende koncerner til hvert af koncernmedlemmerne i overensstemmelse med kapital VIII og på grundlag af de faktorer, der er gældende ved udgangen af det skatteår, hvor virksomhedsomstruktureringen finder sted. Uudnyttede underskud i den eller de tidligere eksisterende koncerner fremføres
  inden for en periode på højst fem
  år.

inden for en periode på højst fem

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 23 – stk. 2

Artikel 23 – stk. 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 2.   Fusionerer to eller flere hovedskattesubjekter, jf. artikel 2, litra a), nr. i) og ii), i Rådets direktiv 2009/133/EF (6), allokeres alle uudnyttede underskud i koncernen til medlemmerne i overensstemmelse med kapitel VIII på grundlag af de faktorer, der er gældende ved udgangen af det skatteår, hvor fusionen finder sted. Uudnyttede underskud fremføres
  til senere
  år. | | 2.   Fusionerer to eller flere hovedskattesubjekter, jf. artikel 2, litra a), nr. i) og ii), i Rådets direktiv 2009/133/E (7), allokeres alle uudnyttede underskud i koncernen til medlemmerne i overensstemmelse med kapitel VIII på grundlag af de faktorer, der er gældende ved udgangen af det skatteår, hvor fusionen finder sted. Uudnyttede underskud fremføres
  inden for en periode på højst fem
  år. |
| |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Fusionerer to eller flere hovedskattesubjekter, jf. artikel 2, litra a), nr. i) og ii), i Rådets direktiv 2009/133/EF (6), allokeres alle uudnyttede underskud i koncernen til medlemmerne i overensstemmelse med kapitel VIII på grundlag af de faktorer, der er gældende ved udgangen af det skatteår, hvor fusionen finder sted. Uudnyttede underskud fremføres
  til senere
  år.

2.   Fusionerer to eller flere hovedskattesubjekter, jf. artikel 2, litra a), nr. i) og ii), i Rådets direktiv 2009/133/E (7), allokeres alle uudnyttede underskud i koncernen til medlemmerne i overensstemmelse med kapitel VIII på grundlag af de faktorer, der er gældende ved udgangen af det skatteår, hvor fusionen finder sted. Uudnyttede underskud fremføres
  inden for en periode på højst fem
  år.

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 28 – stk. 1 – afsnit 1

Artikel 28 – stk. 1 – afsnit 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Det konsoliderede skattegrundlag deles mellem koncernmedlemmerne i hvert skatteår på grundlag af en fordelingsformel. Ved fastsættelse af den andel, der tildeles koncernmedlem A, ser formlen ud som følger, idet omsætnings-, arbejdskraft- og
  aktivfaktorerne
  vægter lige meget: | | Det konsoliderede skattegrundlag deles mellem koncernmedlemmerne i hvert skatteår på grundlag af en fordelingsformel. Ved fastsættelse af den andel, der tildeles koncernmedlem A, ser formlen ud som følger, idet omsætnings-, arbejdskraft-,
  aktiv
  - og
  datafaktorerne
  vægter lige meget: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Det konsoliderede skattegrundlag deles mellem koncernmedlemmerne i hvert skatteår på grundlag af en fordelingsformel. Ved fastsættelse af den andel, der tildeles koncernmedlem A, ser formlen ud som følger, idet omsætnings-, arbejdskraft- og
  aktivfaktorerne
  vægter lige meget:

aktivfaktorerne

Det konsoliderede skattegrundlag deles mellem koncernmedlemmerne i hvert skatteår på grundlag af en fordelingsformel. Ved fastsættelse af den andel, der tildeles koncernmedlem A, ser formlen ud som følger, idet omsætnings-, arbejdskraft-,
  aktiv
  - og
  datafaktorerne
  vægter lige meget:

aktiv

datafaktorerne

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 28 – stk. 1 – formel

Artikel 28 – stk. 1 – formel

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Image 1

Image 2

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 28 – stk. 1 – afsnit 1 a (ny)

Artikel 28 – stk. 1 – afsnit 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | Hvis en eller flere faktorer ikke er relevante på grund af karakteren af en skattepligtig virksomheds aktiviteter, bør alle andre relevante faktorer vægtes proportionalt hermed i formlen, således at hver af de relevante faktorer stadig har lige stor absolut vægt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis en eller flere faktorer ikke er relevante på grund af karakteren af en skattepligtig virksomheds aktiviteter, bør alle andre relevante faktorer vægtes proportionalt hermed i formlen, således at hver af de relevante faktorer stadig har lige stor absolut vægt.

Hvis en eller flere faktorer ikke er relevante på grund af karakteren af en skattepligtig virksomheds aktiviteter, bør alle andre relevante faktorer vægtes proportionalt hermed i formlen, således at hver af de relevante faktorer stadig har lige stor absolut vægt.

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 28 – stk. 5

Artikel 28 – stk. 5

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 5.   Ved fastsættelse af den andel, der tildeles et koncernmedlem, vægter omsætnings-, arbejdskraft- og
  aktivfaktorerne
  lige meget. | | 5.   Ved fastsættelse af den andel, der tildeles et koncernmedlem, vægter omsætnings-, arbejdskraft-,
  aktiv
  - og
  datafaktorerne
  lige meget. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Ved fastsættelse af den andel, der tildeles et koncernmedlem, vægter omsætnings-, arbejdskraft- og
  aktivfaktorerne
  lige meget.

5.   Ved fastsættelse af den andel, der tildeles et koncernmedlem, vægter omsætnings-, arbejdskraft-,
  aktiv
  - og
  datafaktorerne
  lige meget.

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 28 – stk. 5 a (nyt)

Artikel 28 – stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | 5a.
     
  Den ene halvdel af datafaktoren skal bestå af den samlede mængde af personoplysninger fra onlineplatforme og brugere af tjenesteydelser for hver enkelt medlemsstat, der er indsamlet af et koncernmedlem, som tælleren, og den samlede mængde af personoplysninger fra onlineplatforme og brugere af tjenesteydelser for hver enkelt medlemsstat, der er indsamlet af hele koncernen, som nævneren, og den anden halvdel af datafaktoren skal bestå af den samlede mængde af personoplysninger fra onlineplatforme og brugere af tjenesteydelser for hver enkelt medlemsstat, der er udnyttet af et koncernmedlem, som tælleren, og den samlede mængde af personoplysninger fra onlineplatforme og brugere af tjenesteydelser for hver enkelt medlemsstat, der er udnyttet af hele koncernen, som nævneren. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Den ene halvdel af datafaktoren skal bestå af den samlede mængde af personoplysninger fra onlineplatforme og brugere af tjenesteydelser for hver enkelt medlemsstat, der er indsamlet af et koncernmedlem, som tælleren, og den samlede mængde af personoplysninger fra onlineplatforme og brugere af tjenesteydelser for hver enkelt medlemsstat, der er indsamlet af hele koncernen, som nævneren, og den anden halvdel af datafaktoren skal bestå af den samlede mængde af personoplysninger fra onlineplatforme og brugere af tjenesteydelser for hver enkelt medlemsstat, der er udnyttet af et koncernmedlem, som tælleren, og den samlede mængde af personoplysninger fra onlineplatforme og brugere af tjenesteydelser for hver enkelt medlemsstat, der er udnyttet af hele koncernen, som nævneren.

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 28 – stk. 5 b (nyt)

Artikel 28 – stk. 5 b (nyt)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | 5b
     
  Mængden af personoplysninger, der indsamles i henhold til datafaktoren, opgøres ved udgangen af skatteåret i hver enkelt medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5b
     
  Mængden af personoplysninger, der indsamles i henhold til datafaktoren, opgøres ved udgangen af skatteåret i hver enkelt medlemsstat.

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 28 – stk. 5 c (nyt)

Artikel 28 – stk. 5 c (nyt)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | 5c
     
  Definitionen af indsamling og udnyttelse til kommercielle formål af personoplysninger i forbindelse med datafaktoren bestemmes i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5c
     
  Definitionen af indsamling og udnyttelse til kommercielle formål af personoplysninger i forbindelse med datafaktoren bestemmes i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679.

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 29

Artikel 29

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 29

  Sikkerhedsklausul


  Som en undtagelse fra reglen i artikel 28 kan hovedskattesubjektet eller en kompetent myndighed anmode om, at der benyttes en alternativ metode til fastsættelse af hvert koncernmedlems tildelte andel, hvis hovedskattesubjektet eller den kompetente myndighed mener, at resultatet af fordelingen til et koncernmedlem ikke på rimelig vis repræsenterer omfanget af det pågældende koncernmedlems erhvervsaktivitet. Der kan alene anvendes en alternativ metode, hvis der efter høring af alle de kompetente myndigheder og, om nødvendigt, afholdelse af relevant drøftelser efter artikel 77 og 78 skabes enighed om den alternative metode. Medlemsstaten for hovedskattemyndigheden underretter Kommissionen om den alternative metode, der benyttes. | | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 29

Sikkerhedsklausul

Som en undtagelse fra reglen i artikel 28 kan hovedskattesubjektet eller en kompetent myndighed anmode om, at der benyttes en alternativ metode til fastsættelse af hvert koncernmedlems tildelte andel, hvis hovedskattesubjektet eller den kompetente myndighed mener, at resultatet af fordelingen til et koncernmedlem ikke på rimelig vis repræsenterer omfanget af det pågældende koncernmedlems erhvervsaktivitet. Der kan alene anvendes en alternativ metode, hvis der efter høring af alle de kompetente myndigheder og, om nødvendigt, afholdelse af relevant drøftelser efter artikel 77 og 78 skabes enighed om den alternative metode. Medlemsstaten for hovedskattemyndigheden underretter Kommissionen om den alternative metode, der benyttes.

udgår

udgår

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 38 – stk. 1

Artikel 38 – stk. 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 1.   Salg af varer skal indgå i omsætningsfaktoren for det koncernmedlem, der er beliggende i den medlemsstat, hvor forsendelsen eller transporten af varerne til den person, der erhverver dem, slutter. Hvis det ikke er muligt at identificere dette sted, tilregnes salget af varerne det koncernmedlem, der er beliggende i den medlemsstat, hvor varerne sidst var lokaliseret. | | 1.   Salg af varer skal indgå i omsætningsfaktoren for det koncernmedlem, der er beliggende i den medlemsstat, hvor forsendelsen eller transporten af varerne til den person, der erhverver dem, slutter. Hvis det ikke er muligt at identificere dette sted,
  eller koncernmedlemmet ikke har nogen skattemæssig tilknytning
  , tilregnes salget af varerne det koncernmedlem, der er beliggende i den medlemsstat, hvor varerne sidst var lokaliseret. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Salg af varer skal indgå i omsætningsfaktoren for det koncernmedlem, der er beliggende i den medlemsstat, hvor forsendelsen eller transporten af varerne til den person, der erhverver dem, slutter. Hvis det ikke er muligt at identificere dette sted, tilregnes salget af varerne det koncernmedlem, der er beliggende i den medlemsstat, hvor varerne sidst var lokaliseret.

1.   Salg af varer skal indgå i omsætningsfaktoren for det koncernmedlem, der er beliggende i den medlemsstat, hvor forsendelsen eller transporten af varerne til den person, der erhverver dem, slutter. Hvis det ikke er muligt at identificere dette sted,
  eller koncernmedlemmet ikke har nogen skattemæssig tilknytning
  , tilregnes salget af varerne det koncernmedlem, der er beliggende i den medlemsstat, hvor varerne sidst var lokaliseret.

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 43

Artikel 43

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 43

  Søtransport, transport ad indre vandveje og lufttransport


  Indtægter, udgifter og andre fradragsberettigede poster for et koncernmedlem, hvis hovedvirksomhed er drift af skibe eller fly i international trafik eller drift af både, der benyttes ved transport ad indre vandveje, medregnes ikke i skattegrundlaget og fordeles ikke efter bestemmelserne i artikel 28. I stedet tilregnes disse indtægter, udgifter og andre fradragsberettigede poster det pågældende koncernmedlem på transaktionsbasis og underlægges prisjusteringer i overensstemmelse med artikel 56 i direktiv 2016/XX/EU.




  Interesser i koncernmedlemmet eller dets egne interesser i andre selskaber tages i betragtning ved fastsættelsen af, om der er tale om en koncern, jf. artikel 5 og 6. | | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 43

Søtransport, transport ad indre vandveje og lufttransport

Indtægter, udgifter og andre fradragsberettigede poster for et koncernmedlem, hvis hovedvirksomhed er drift af skibe eller fly i international trafik eller drift af både, der benyttes ved transport ad indre vandveje, medregnes ikke i skattegrundlaget og fordeles ikke efter bestemmelserne i artikel 28. I stedet tilregnes disse indtægter, udgifter og andre fradragsberettigede poster det pågældende koncernmedlem på transaktionsbasis og underlægges prisjusteringer i overensstemmelse med artikel 56 i direktiv 2016/XX/EU.

Interesser i koncernmedlemmet eller dets egne interesser i andre selskaber tages i betragtning ved fastsættelsen af, om der er tale om en koncern, jf. artikel 5 og 6.

udgår

udgår

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 46 – stk. 2

Artikel 46 – stk. 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 2.   Den i stk. 1 omhandlede anmeldelse skal dække samtlige koncernmedlemmer,
  undtagen ved rederiselskaber som omhandlet i artikel 2, stk. 4
  . | | 2.   Den i stk. 1 omhandlede anmeldelse skal dække samtlige koncernmedlemmer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Den i stk. 1 omhandlede anmeldelse skal dække samtlige koncernmedlemmer,
  undtagen ved rederiselskaber som omhandlet i artikel 2, stk. 4
  .

2.   Den i stk. 1 omhandlede anmeldelse skal dække samtlige koncernmedlemmer.

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 48 – stk. 2

Artikel 48 – stk. 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Kommissionen
  kan vedtage
  en retsakt om indførelse af en standardformular for anmeldelse af etablering af en koncern. Den pågældende gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 77, stk. 2. | | Kommissionen
  vedtager
  en retsakt om indførelse af en standardformular for anmeldelse af etablering af en koncern. Den pågældende gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 77, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen
  kan vedtage
  en retsakt om indførelse af en standardformular for anmeldelse af etablering af en koncern. Den pågældende gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 77, stk. 2.

kan vedtage

Kommissionen
  vedtager
  en retsakt om indførelse af en standardformular for anmeldelse af etablering af en koncern. Den pågældende gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 77, stk. 2.

vedtager

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 55 – stk. 1

Artikel 55 – stk. 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Kommissionen
  kan vedtage
  retsakter med regler om elektronisk indgivelse af den konsoliderede selvangivelse, om den konsoliderede selvangivelses form, om det selvstændige skattesubjekts selvangivelses form og om påkrævet ledsagende dokumentation. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 77, stk. 2. | | Kommissionen
  vedtager
  retsakter med regler om elektronisk indgivelse af den konsoliderede selvangivelse, om den konsoliderede selvangivelses form, om det selvstændige skattesubjekts selvangivelses form og om påkrævet ledsagende dokumentation.
  Kommissionen udformer disse ensartede selvangivelsesformater i samarbejde med medlemsstaternes skattemyndigheder.
  Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 77, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen
  kan vedtage
  retsakter med regler om elektronisk indgivelse af den konsoliderede selvangivelse, om den konsoliderede selvangivelses form, om det selvstændige skattesubjekts selvangivelses form og om påkrævet ledsagende dokumentation. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 77, stk. 2.

kan vedtage

Kommissionen
  vedtager
  retsakter med regler om elektronisk indgivelse af den konsoliderede selvangivelse, om den konsoliderede selvangivelses form, om det selvstændige skattesubjekts selvangivelses form og om påkrævet ledsagende dokumentation.
  Kommissionen udformer disse ensartede selvangivelsesformater i samarbejde med medlemsstaternes skattemyndigheder.
  Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 77, stk. 2.

vedtager

Kommissionen udformer disse ensartede selvangivelsesformater i samarbejde med medlemsstaternes skattemyndigheder.

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 65 – stk. 1

Artikel 65 – stk. 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 1.   Er den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor koncernmedlemmet er skattemæssigt hjemmehørende eller beliggende i form af et fast driftssted, uenig i en afgørelse truffet af hovedskattemyndigheden efter artikel 49, artikel 56, stk. 2 eller 4, eller artikel 56, stk. 5, andet afsnit, kan den indbringe denne afgørelse for domstolen i hovedskattemyndighedens medlemsstat inden for en periode på tre måneder. | | 1.   Er den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor koncernmedlemmet er skattemæssigt hjemmehørende eller beliggende i form af et fast driftssted,
  herunder i form af et digitalt fast driftssted
  , uenig i en afgørelse truffet af hovedskattemyndigheden efter artikel 49, artikel 56, stk. 2 eller 4, eller artikel 56, stk. 5, andet afsnit, kan den indbringe denne afgørelse for domstolen i hovedskattemyndighedens medlemsstat inden for en periode på tre måneder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Er den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor koncernmedlemmet er skattemæssigt hjemmehørende eller beliggende i form af et fast driftssted, uenig i en afgørelse truffet af hovedskattemyndigheden efter artikel 49, artikel 56, stk. 2 eller 4, eller artikel 56, stk. 5, andet afsnit, kan den indbringe denne afgørelse for domstolen i hovedskattemyndighedens medlemsstat inden for en periode på tre måneder.

1.   Er den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor koncernmedlemmet er skattemæssigt hjemmehørende eller beliggende i form af et fast driftssted,
  herunder i form af et digitalt fast driftssted
  , uenig i en afgørelse truffet af hovedskattemyndigheden efter artikel 49, artikel 56, stk. 2 eller 4, eller artikel 56, stk. 5, andet afsnit, kan den indbringe denne afgørelse for domstolen i hovedskattemyndighedens medlemsstat inden for en periode på tre måneder.

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 65 – stk. 2 a (nyt)

Artikel 65 – stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.
     
  Kommissionen undersøger, om oprettelsen af en tvistbilæggelsesmekanisme yderligere vil øge effektiviteten og virkningen af tvistbilæggelsen mellem medlemsstater. Kommissionen forelægger en rapport herom for Europa-Parlamentet og Rådet, herunder, hvis det er relevant, et forslag til retsakt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Kommissionen undersøger, om oprettelsen af en tvistbilæggelsesmekanisme yderligere vil øge effektiviteten og virkningen af tvistbilæggelsen mellem medlemsstater. Kommissionen forelægger en rapport herom for Europa-Parlamentet og Rådet, herunder, hvis det er relevant, et forslag til retsakt.

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 67 – stk. 1

Artikel 67 – stk. 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 1.   Klager over ændrede skatteansættelser eller skatteansættelser, der er foretaget efter artikel 54, behandles af et administrativt organ, der ifølge loven i hovedskattesubjektets medlemsstat er kompetent til at behandle klager i første instans. Det administrative organ skal være uafhængigt af skattemyndighederne i hovedskattemyndighedens medlemsstat. Hvis der ikke findes et sådant administrativt organ i medlemsstaten
  kan
  hovedskattesubjektet direkte anlægge søgsmål. | | 1.   Klager over ændrede skatteansættelser eller skatteansættelser, der er foretaget efter artikel 54, behandles af et administrativt organ, der ifølge loven i hovedskattesubjektets medlemsstat er kompetent til at behandle klager i første instans. Det administrative organ skal være uafhængigt af skattemyndighederne i hovedskattemyndighedens medlemsstat. Hvis der ikke findes et sådant administrativt organ i medlemsstaten,
  eller hvis
  hovedskattesubjektet
  foretrækker at gøre dette, kan det
  direkte anlægge søgsmål. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Klager over ændrede skatteansættelser eller skatteansættelser, der er foretaget efter artikel 54, behandles af et administrativt organ, der ifølge loven i hovedskattesubjektets medlemsstat er kompetent til at behandle klager i første instans. Det administrative organ skal være uafhængigt af skattemyndighederne i hovedskattemyndighedens medlemsstat. Hvis der ikke findes et sådant administrativt organ i medlemsstaten
  kan
  hovedskattesubjektet direkte anlægge søgsmål.

1.   Klager over ændrede skatteansættelser eller skatteansættelser, der er foretaget efter artikel 54, behandles af et administrativt organ, der ifølge loven i hovedskattesubjektets medlemsstat er kompetent til at behandle klager i første instans. Det administrative organ skal være uafhængigt af skattemyndighederne i hovedskattemyndighedens medlemsstat. Hvis der ikke findes et sådant administrativt organ i medlemsstaten,
  eller hvis
  hovedskattesubjektet
  foretrækker at gøre dette, kan det
  direkte anlægge søgsmål.

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 67 – stk. 5

Artikel 67 – stk. 5

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 5.   
  Det
  administrative organ, der er omhandlet i stk. 1, træffer afgørelse om klagen inden for seks måneder. Har hovedskattesubjektet ikke modtaget en afgørelse inden for denne frist, anses hovedskattemyndighedens afgørelse for at være bekræftet. | | 5.   
  Hvis der indgives klage til det
  administrative organ, der er omhandlet i stk. 1, træffer
  dette organ
  afgørelse om klagen inden for seks måneder. Har hovedskattesubjektet ikke modtaget en afgørelse inden for denne frist, anses hovedskattemyndighedens afgørelse for at være bekræftet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   
  Det
  administrative organ, der er omhandlet i stk. 1, træffer afgørelse om klagen inden for seks måneder. Har hovedskattesubjektet ikke modtaget en afgørelse inden for denne frist, anses hovedskattemyndighedens afgørelse for at være bekræftet.

5.   
  Hvis der indgives klage til det
  administrative organ, der er omhandlet i stk. 1, træffer
  dette organ
  afgørelse om klagen inden for seks måneder. Har hovedskattesubjektet ikke modtaget en afgørelse inden for denne frist, anses hovedskattemyndighedens afgørelse for at være bekræftet.

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 69 – stk. 2

Artikel 69 – stk. 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 2.   Hvor stk. 1 finder anvendelse, beregnes de ovestigende låneomkostninger og EBITDA på koncernniveau, idet resultatet for alle koncernmedlemmerne medregnes. Det beløb på
  3 000 000
  EUR, der er omhandlet i artikel 13 i direktiv 2016/XX/EU, øges til 5 000 000 . | | 2.   Hvor stk. 1 finder anvendelse, beregnes de ovestigende låneomkostninger og EBITDA på koncernniveau, idet resultatet for alle koncernmedlemmerne medregnes. Det beløb på
  1 000 000
  EUR, der er omhandlet i artikel 13 i direktiv 2016/XX/EU, øges til 5 000 000 . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvor stk. 1 finder anvendelse, beregnes de ovestigende låneomkostninger og EBITDA på koncernniveau, idet resultatet for alle koncernmedlemmerne medregnes. Det beløb på
  3 000 000
  EUR, der er omhandlet i artikel 13 i direktiv 2016/XX/EU, øges til 5 000 000 .

2.   Hvor stk. 1 finder anvendelse, beregnes de ovestigende låneomkostninger og EBITDA på koncernniveau, idet resultatet for alle koncernmedlemmerne medregnes. Det beløb på
  1 000 000
  EUR, der er omhandlet i artikel 13 i direktiv 2016/XX/EU, øges til 5 000 000 .

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 71

Artikel 71

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 71

  Udligning af underskud og genbeskatning



  1.
     
  Artikel 41 i direktiv 2016/XX/EU om udligning af underskud og genbeskatning ophører automatisk med at gælde, når nærværende direktiv træder i kraft.






  2.
     
  Overførte tab, som endnu ikke er blevet genbeskattet, når dette direktiv træder i kraft, forbliver hos det skattesubjekt, som de er overført til. | | udgår |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 71

Udligning af underskud og genbeskatning

1.
     
  Artikel 41 i direktiv 2016/XX/EU om udligning af underskud og genbeskatning ophører automatisk med at gælde, når nærværende direktiv træder i kraft.

2.
     
  Overførte tab, som endnu ikke er blevet genbeskattet, når dette direktiv træder i kraft, forbliver hos det skattesubjekt, som de er overført til.

udgår

udgår

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 72 – stk. 1

Artikel 72 – stk. 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| I forbindelse med dette direktiv
  finder henvisningen
  i artikel 53,
  stk. 1
  , i direktiv 2016/XX/EU
  til den lovbestemte skattesats, som skattesubjektet ville være underlagt, ikke anvendelse og erstattes i stedet af den gennemsnitlige lovbestemte selskabsskattesats, som finder anvendelse blandt medlemsstaterne
  . | | I forbindelse med dette direktiv
  anvendes switch over-reglerne
  i artikel 53 i direktiv 2016/xx/EU. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

I forbindelse med dette direktiv
  finder henvisningen
  i artikel 53,
  stk. 1
  , i direktiv 2016/XX/EU
  til den lovbestemte skattesats, som skattesubjektet ville være underlagt, ikke anvendelse og erstattes i stedet af den gennemsnitlige lovbestemte selskabsskattesats, som finder anvendelse blandt medlemsstaterne
  .

finder henvisningen

stk. 1

til den lovbestemte skattesats, som skattesubjektet ville være underlagt, ikke anvendelse og erstattes i stedet af den gennemsnitlige lovbestemte selskabsskattesats, som finder anvendelse blandt medlemsstaterne

I forbindelse med dette direktiv
  anvendes switch over-reglerne
  i artikel 53 i direktiv 2016/xx/EU.

anvendes switch over-reglerne

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 73 – stk. 1

Artikel 73 – stk. 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| I forbindelse med dette direktiv begrænses omfanget bestemmelserne vedrørende kontrollerede udenlandske selskaber i artikel 59 i direktiv 2016/XX/EU til forhold mellem koncernmedlemmer og enheder, som er skattemæssigt hjemmehørende eller
  fast
  driftssteder i et tredjeland. | | I forbindelse med dette direktiv begrænses omfanget
  af
  bestemmelserne vedrørende kontrollerede udenlandske selskaber i artikel 59 i direktiv 2016/XX/EU til forhold mellem koncernmedlemmer og enheder, som er skattemæssigt hjemmehørende eller
  faste driftssteder, herunder digitale faste
  driftssteder i et tredjeland. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

I forbindelse med dette direktiv begrænses omfanget bestemmelserne vedrørende kontrollerede udenlandske selskaber i artikel 59 i direktiv 2016/XX/EU til forhold mellem koncernmedlemmer og enheder, som er skattemæssigt hjemmehørende eller
  fast
  driftssteder i et tredjeland.

fast

I forbindelse med dette direktiv begrænses omfanget
  af
  bestemmelserne vedrørende kontrollerede udenlandske selskaber i artikel 59 i direktiv 2016/XX/EU til forhold mellem koncernmedlemmer og enheder, som er skattemæssigt hjemmehørende eller
  faste driftssteder, herunder digitale faste
  driftssteder i et tredjeland.

af

faste driftssteder, herunder digitale faste

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 74 – stk. 1

Artikel 74 – stk. 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| I forbindelse med dette direktiv
  begrænses
  omfanget af bestemmelserne
  i artikel 61 i direktiv 2016/XX/EU til forhold mellem koncernmedlemmer
  og
  ikke-koncernmedlemmer, der er tilknyttede selskaber
  , som
  omhandlet
  i artikel
  56
  i direktiv 2016/XX/EU. | | I forbindelse med dette direktiv
  gælder
  omfanget af bestemmelserne
  om hybride mismatches
  og
  dermed forbundne ordninger
  som
  anført
  i artikel
  61
  i direktiv 2016/XX/EU. |

Kommissionens forslag

Ændring

I forbindelse med dette direktiv
  begrænses
  omfanget af bestemmelserne
  i artikel 61 i direktiv 2016/XX/EU til forhold mellem koncernmedlemmer
  og
  ikke-koncernmedlemmer, der er tilknyttede selskaber
  , som
  omhandlet
  i artikel
  56
  i direktiv 2016/XX/EU.

begrænses

i artikel 61 i direktiv 2016/XX/EU til forhold mellem koncernmedlemmer

ikke-koncernmedlemmer, der er tilknyttede selskaber

omhandlet

56

I forbindelse med dette direktiv
  gælder
  omfanget af bestemmelserne
  om hybride mismatches
  og
  dermed forbundne ordninger
  som
  anført
  i artikel
  61
  i direktiv 2016/XX/EU.

gælder

om hybride mismatches

dermed forbundne ordninger

anført

61

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 76

Artikel 76

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 76
  Underretning af Europa-Parlamentet | | Artikel 76
  Underretning af Europa-Parlamentet |
| | | 1.
     
  Europa-Parlamentet afholder en interparlamentarisk konference med henblik på at evaluere FKSSG-ordningen, under hensyntagen til resultaterne af de drøftelser, der har været afholdt om skattepolitikken i drøftelserne under proceduren med det europæiske semester. Europa-Parlamentet afgiver sin udtalelse og konklusioner herom ved hjælp af en beslutning rettet til Kommissionen og Rådet. |
| Europa-Parlamentet underrettes om Kommissionens vedtagelse af delegerede retsakter, om enhver indsigelse mod dem og om Rådets tilbagekaldelse af delegationen af beføjelser. | | 2.
     Europa-Parlamentet underrettes om Kommissionens vedtagelse af delegerede retsakter, om enhver indsigelse mod dem og om Rådets tilbagekaldelse af delegationen af beføjelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 76

Underretning af Europa-Parlamentet

Artikel 76

Underretning af Europa-Parlamentet

1.
     
  Europa-Parlamentet afholder en interparlamentarisk konference med henblik på at evaluere FKSSG-ordningen, under hensyntagen til resultaterne af de drøftelser, der har været afholdt om skattepolitikken i drøftelserne under proceduren med det europæiske semester. Europa-Parlamentet afgiver sin udtalelse og konklusioner herom ved hjælp af en beslutning rettet til Kommissionen og Rådet.

Europa-Parlamentet underrettes om Kommissionens vedtagelse af delegerede retsakter, om enhver indsigelse mod dem og om Rådets tilbagekaldelse af delegationen af beføjelser.

2.
     Europa-Parlamentet underrettes om Kommissionens vedtagelse af delegerede retsakter, om enhver indsigelse mod dem og om Rådets tilbagekaldelse af delegationen af beføjelser.

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 78 a (ny)

Artikel 78 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | Artikel 78a

  Udligningsmekanisme


  For at opveje pludselige chok i skatteindtægterne i medlemsstaterne som følge af finanspolitiske gevinster og tab direkte og udelukkende som følge af overgangen til den nye ordning, der er indført ved dette direktiv, fastsætter Kommissionen en særlig kompensationsordning, der er operationel fra ikrafttrædelsen af dette direktiv. Udligningen bør justeres hvert år for at tage højde for eventuelle nationale eller regionale afgørelser, der træffes forud for direktivets ikrafttræden. Udligningsmekanismen finansieres af budgetoverskuddet fra de medlemsstater, der oplever gevinster i skatteindtægterne, og fastsættes for en indledende periode på syv år. Efter denne periode vurderer Kommissionen, om der er behov for at fortsætte med at anvende udligningsmekanismen, og derefter beslutte at afslutte eller forlænge den én gang med endnu en periode på højst to år. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 78a

Udligningsmekanisme

For at opveje pludselige chok i skatteindtægterne i medlemsstaterne som følge af finanspolitiske gevinster og tab direkte og udelukkende som følge af overgangen til den nye ordning, der er indført ved dette direktiv, fastsætter Kommissionen en særlig kompensationsordning, der er operationel fra ikrafttrædelsen af dette direktiv. Udligningen bør justeres hvert år for at tage højde for eventuelle nationale eller regionale afgørelser, der træffes forud for direktivets ikrafttræden. Udligningsmekanismen finansieres af budgetoverskuddet fra de medlemsstater, der oplever gevinster i skatteindtægterne, og fastsættes for en indledende periode på syv år. Efter denne periode vurderer Kommissionen, om der er behov for at fortsætte med at anvende udligningsmekanismen, og derefter beslutte at afslutte eller forlænge den én gang med endnu en periode på højst to år.

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 79

Artikel 79

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 79
  Evaluering
  Kommissionen
  gennemgår
  fem år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv anvendelsen heraf og forelægger Rådet en rapport om gennemførelsen af dette direktiv.
  Rapporten
  skal navnlig indeholde en analyse af virkningerne af den mekanisme, der oprettes i kapitel VIII i dette direktiv til fordeling af skattegrundlag mellem medlemsstaterne. | | Artikel 79
  Gennemførelsesrapport og revision
  Kommissionen
  vurderer
  fem år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv anvendelsen heraf og forelægger
  Europa-Parlamentet og
  Rådet en rapport om gennemførelsen af dette direktiv.
  Gennemførelsesrapporten
  skal navnlig indeholde en analyse af virkningerne af den mekanisme, der oprettes i kapitel VIII i dette direktiv til fordeling af skattegrundlag mellem medlemsstaterne.
  Når Kommissionen drager konklusionerne af en sådan gennemførelsesrapport eller i forbindelse med den kommende flerårige finansielle ramme, foreslår den vilkårene og betingelserne for at allokere en del af de skatteindtægter, der genereres via det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag, til Unionens almindelige budget med henblik på proportionalt at nedsætte medlemsstaternes bidrag til dette budget.




  Kommissionen gennemgår ti år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv anvendelsen heraf og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 79

Evaluering

Kommissionen
  gennemgår
  fem år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv anvendelsen heraf og forelægger Rådet en rapport om gennemførelsen af dette direktiv.
  Rapporten
  skal navnlig indeholde en analyse af virkningerne af den mekanisme, der oprettes i kapitel VIII i dette direktiv til fordeling af skattegrundlag mellem medlemsstaterne.

Artikel 79

Gennemførelsesrapport og revision

Kommissionen
  vurderer
  fem år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv anvendelsen heraf og forelægger
  Europa-Parlamentet og
  Rådet en rapport om gennemførelsen af dette direktiv.
  Gennemførelsesrapporten
  skal navnlig indeholde en analyse af virkningerne af den mekanisme, der oprettes i kapitel VIII i dette direktiv til fordeling af skattegrundlag mellem medlemsstaterne.
  Når Kommissionen drager konklusionerne af en sådan gennemførelsesrapport eller i forbindelse med den kommende flerårige finansielle ramme, foreslår den vilkårene og betingelserne for at allokere en del af de skatteindtægter, der genereres via det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag, til Unionens almindelige budget med henblik på proportionalt at nedsætte medlemsstaternes bidrag til dette budget.

Kommissionen gennemgår ti år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv anvendelsen heraf og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af dette direktiv.

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 80 – stk. 1 – afsnit 1

Artikel 80 – stk. 1 – afsnit 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. december
  2020
  de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser. | | Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. december
  2019
  de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. december
  2020
  de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser.

2020

Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. december
  2019
  de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser.

2019

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 80 – stk. 1 – afsnit 2

Artikel 80 – stk. 1 – afsnit 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| De anvender disse love og bestemmelser fra den 1.
  marts 2021
  . | | De anvender disse love og bestemmelser fra den 1.
  januar 2020
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De anvender disse love og bestemmelser fra den 1.
  marts 2021
  .

marts 2021

De anvender disse love og bestemmelser fra den 1.
  januar 2020
  .

januar 2020

---

(1)  Forslag til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (COM(2011)0121 endelig/2 af 3.10.2011).

1

(2)  Forslag til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (COM(2011)0121 endelig/2 af 3.10.2011).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

4

(5)  [full title of the Directive (EUT L [ ], [ ], s. [ ])].

5

(1)  
  RÅDETS DIREKTIV ... om et fælles selskabsskattegrundlag (EUT L ..., ..., s. ...).

1

RÅDETS DIREKTIV ... om et fælles selskabsskattegrundlag (EUT L ..., ..., s. ...).

(2)  
  RÅDETS DIREKTIV ... om et fælles selskabsskattegrundlag (EUT L ..., ..., s. ...).

2

RÅDETS DIREKTIV ... om et fælles selskabsskattegrundlag (EUT L ..., ..., s. ...).

(6)  Rådets direktiv 2009/133/EF af 19. oktober 2009 om en fælles beskatningsordning ved fusion, spaltning, partiel spaltning, tilførsel af aktiver og ombytning af aktier vedrørende selskaber i forskellige medlemsstater og ved flytning af et SE's eller SCE's vedtægtsmæssige hjemsted mellem medlemsstater (EUT L 310 af 25.11.2009, s. 34).

6

(7)  Rådets direktiv 2009/133/EF af 19. oktober 2009 om en fælles beskatningsordning ved fusion, spaltning, partiel spaltning, tilførsel af aktiver og ombytning af aktier vedrørende selskaber i forskellige medlemsstater og ved flytning af et SE's eller SCE's vedtægtsmæssige hjemsted mellem medlemsstater (EUT L 310 af 25.11.2009, s. 34).

7

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/182 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/182

---

P8_TA(2018)0088

Fælles selskabsskattegrundlag *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. marts 2018 om forslag til Rådets direktiv om et fælles selskabsskattegrundlag (COM(2016)0685 – C8-0472/2016 – 2016/0337(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure – høring)

(2019/C 162/30)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2016)0685), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2016)0685),

| — | der henviser til artikel 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0472/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0472/2016),

| — | der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det danske Folketing, det irske Repræsentanternes Hus og det irske Senat, det luxembourgske Deputeretkammer, det maltesiske Repræsentanternes Hus, det nederlandske Førstekammer, det nederlandske Andetkammer samt den svenske Riksdag, ifølge hvilke udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det danske Folketing, det irske Repræsentanternes Hus og det irske Senat, det luxembourgske Deputeretkammer, det maltesiske Repræsentanternes Hus, det nederlandske Førstekammer, det nederlandske Andetkammer samt den svenske Riksdag, ifølge hvilke udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A8-0050/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A8-0050/2018),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

Ændring 1

Forslag til direktiv

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (1) | Selskaber, som søger at drive erhvervsmæssig virksomhed på tværs af grænserne inden for Unionen, støder på store forhindringer og markedsforvridninger, som følge af at der findes 28 forskellige selskabsskattesystemer, der interagerer med hinanden. Samtidig er skatteplanlægningsstrukturerne med tiden blevet stadig mere sofistikerede, efterhånden som de udvikler sig over forskellige jurisdiktioner og på effektiv vis udnytter teknikaliteterne i et skattesystem eller uforeneligheder mellem to eller flere skattesystemer med henblik på at reducere selskabernes skattetilsvar. Selv om sådanne situationer afdækker mangler, der er vidt forskellige i deres natur, er de med til at skabe hindringer for det indre markeds rette funktion.
  Tiltag
  for
  at løse disse problemer
  bør derfor være rettet mod
  begge disse former
  for
  markedssvigt
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Selskaber, som søger at drive erhvervsmæssig virksomhed på tværs af grænserne inden for Unionen, støder på store forhindringer og markedsforvridninger, som følge af at der findes 28 forskellige selskabsskattesystemer, der interagerer med hinanden. Samtidig er skatteplanlægningsstrukturerne med tiden blevet stadig mere sofistikerede, efterhånden som de udvikler sig over forskellige jurisdiktioner og på effektiv vis udnytter teknikaliteterne i et skattesystem eller uforeneligheder mellem to eller flere skattesystemer med henblik på at reducere selskabernes skattetilsvar. Selv om sådanne situationer afdækker mangler, der er vidt forskellige i deres natur, er de med til at skabe hindringer for det indre markeds rette funktion.
  Tiltag
  for
  at løse disse problemer
  bør derfor være rettet mod
  begge disse former
  for
  markedssvigt
  .

| (1) | Selskaber, som søger at drive erhvervsmæssig virksomhed på tværs af grænserne inden for Unionen, støder på store forhindringer og markedsforvridninger, som følge af at der findes 28 forskellige selskabsskattesystemer, der interagerer med hinanden.
  I en tid med globalisering og digitalisering bliver beskatning af især finansiel og intellektuel kapital ved kilden stadig vanskeligere at spore tilbage og nemmere at snyde med.
  Samtidig er skatteplanlægningsstrukturerne med tiden blevet stadig mere sofistikerede, efterhånden som de udvikler sig over forskellige jurisdiktioner og på effektiv vis udnytter teknikaliteterne i et skattesystem eller uforeneligheder mellem to eller flere skattesystemer med henblik på at reducere selskabernes skattetilsvar.
  Den omfattende digitalisering af mange sektorer i økonomien samtidig med den hastige udvikling i den digitale økonomi sætter spørgsmålstegn ved egnetheden af Unionens selskabsskattemodeller, som blev udformet til traditionelle, "håndgribelige"erhverv, herunder med hensyn til i hvor stor en udstrækning værdiansættelses- og beregningskriterierne vil kunne genopfindes, så de afspejler det 21. århundredes erhvervsaktiviteter.
  Selv om sådanne situationer afdækker mangler, der er vidt forskellige i deres natur, er de
  alle
  med til at skabe hindringer for det indre markeds rette funktion
  og bevirke forvridninger mellem store virksomheder og små og mellemstore virksomheder
  .
  En ny standard
  for
  et selskabsskattegrundlag for Unionen
  bør derfor være rettet mod
  sådanne typer af mangler på markedet under hensyntagen til målene om langsigtet juridisk klarhed og retssikkerhed og princippet om afgiftsneutralitet. Øget konvergens mellem de nationale skattesystemer vil føre til en betydelig mindskelse af omkostningerne og den administrative byrde for virksomheder, der opererer på tværs af grænserne inden for Unionen. Mens skattepolitik henhører under national kompetence, er det i artikel 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde udtrykkeligt fastlagt, at Rådet bør handle med enstemmighed og i overensstemmelse med en særlig lovgivningsprocedure samt efter høring af Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg udstede direktiver om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes beskatningslove, regler og administrative bestemmelser i medlemsstaterne, der direkte påvirker oprettelsen eller funktionen af det indre marked. |
| --- | --- |

(1)

Selskaber, som søger at drive erhvervsmæssig virksomhed på tværs af grænserne inden for Unionen, støder på store forhindringer og markedsforvridninger, som følge af at der findes 28 forskellige selskabsskattesystemer, der interagerer med hinanden.
  I en tid med globalisering og digitalisering bliver beskatning af især finansiel og intellektuel kapital ved kilden stadig vanskeligere at spore tilbage og nemmere at snyde med.
  Samtidig er skatteplanlægningsstrukturerne med tiden blevet stadig mere sofistikerede, efterhånden som de udvikler sig over forskellige jurisdiktioner og på effektiv vis udnytter teknikaliteterne i et skattesystem eller uforeneligheder mellem to eller flere skattesystemer med henblik på at reducere selskabernes skattetilsvar.
  Den omfattende digitalisering af mange sektorer i økonomien samtidig med den hastige udvikling i den digitale økonomi sætter spørgsmålstegn ved egnetheden af Unionens selskabsskattemodeller, som blev udformet til traditionelle, "håndgribelige"erhverv, herunder med hensyn til i hvor stor en udstrækning værdiansættelses- og beregningskriterierne vil kunne genopfindes, så de afspejler det 21. århundredes erhvervsaktiviteter.
  Selv om sådanne situationer afdækker mangler, der er vidt forskellige i deres natur, er de
  alle
  med til at skabe hindringer for det indre markeds rette funktion
  og bevirke forvridninger mellem store virksomheder og små og mellemstore virksomheder
  .
  En ny standard
  for
  et selskabsskattegrundlag for Unionen
  bør derfor være rettet mod
  sådanne typer af mangler på markedet under hensyntagen til målene om langsigtet juridisk klarhed og retssikkerhed og princippet om afgiftsneutralitet. Øget konvergens mellem de nationale skattesystemer vil føre til en betydelig mindskelse af omkostningerne og den administrative byrde for virksomheder, der opererer på tværs af grænserne inden for Unionen. Mens skattepolitik henhører under national kompetence, er det i artikel 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde udtrykkeligt fastlagt, at Rådet bør handle med enstemmighed og i overensstemmelse med en særlig lovgivningsprocedure samt efter høring af Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg udstede direktiver om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes beskatningslove, regler og administrative bestemmelser i medlemsstaterne, der direkte påvirker oprettelsen eller funktionen af det indre marked.

Ændring 2

Forslag til direktiv

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (2) | For at fremme et velfungerende indre marked bør selskabsskattemiljøet i Unionen formes i overensstemmelse med princippet om, at selskaberne skal betale deres fair del af skatten i den eller de jurisdiktioner, hvor de
  generer deres
  overskud. Der bør derfor indføres mekanismer til at afskrække selskaber fra at udnytte uoverensstemmelser mellem nationale skattesystemer med henblik på at nedbringe deres skattetilsvar. Det er ligeledes vigtigt også at stimulere vækst og økonomisk udvikling i det indre marked ved at lette grænseoverskridende handel og selskabsinvesteringer. Det er derfor nødvendigt at fjerne risikoen for både dobbelt beskatning og dobbelt ikke-beskatning i Unionen ved at udrydde uoverensstemmelserne i samspillet mellem de nationale selskabsskattesystemer. Selskaberne har samtidig brug for let anvendelige skatteregler, så de kan udvikle deres erhvervsaktivitet og udvide på tværs af grænserne i Unionen. I den forbindelse bør der også gøres op med de tilbageværende tilfælde af diskrimination. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

For at fremme et velfungerende indre marked bør selskabsskattemiljøet i Unionen formes i overensstemmelse med princippet om, at selskaberne skal betale deres fair del af skatten i den eller de jurisdiktioner, hvor de
  generer deres
  overskud. Der bør derfor indføres mekanismer til at afskrække selskaber fra at udnytte uoverensstemmelser mellem nationale skattesystemer med henblik på at nedbringe deres skattetilsvar. Det er ligeledes vigtigt også at stimulere vækst og økonomisk udvikling i det indre marked ved at lette grænseoverskridende handel og selskabsinvesteringer. Det er derfor nødvendigt at fjerne risikoen for både dobbelt beskatning og dobbelt ikke-beskatning i Unionen ved at udrydde uoverensstemmelserne i samspillet mellem de nationale selskabsskattesystemer. Selskaberne har samtidig brug for let anvendelige skatteregler, så de kan udvikle deres erhvervsaktivitet og udvide på tværs af grænserne i Unionen. I den forbindelse bør der også gøres op med de tilbageværende tilfælde af diskrimination.

| (2) | For at fremme et velfungerende indre marked bør selskabsskattemiljøet i Unionen formes i overensstemmelse med princippet om, at selskaberne skal betale deres fair del af skatten i den eller de jurisdiktioner, hvor
  selskaberne har fast driftssted. I betragtning af de digitale ændringer af erhvervsmiljøet er det nødvendigt at sikre, at selskaber, der skaber overskud i en medlemsstat uden at have et fysisk fast driftssted, men som derimod har et digitalt fast driftssted i den pågældende medlemsstat, bør behandles på samme måde som selskaber, der har et fysisk fast driftssted.
  Der bør derfor indføres mekanismer til at afskrække selskaber fra at udnytte uoverensstemmelser mellem nationale skattesystemer med henblik på at nedbringe deres skattetilsvar. Det er ligeledes vigtigt også at stimulere vækst og økonomisk udvikling i det indre marked ved at lette grænseoverskridende handel og selskabsinvesteringer. Det er derfor nødvendigt at fjerne risikoen for både dobbelt beskatning og dobbelt ikke-beskatning i Unionen ved at udrydde uoverensstemmelserne i samspillet mellem de nationale selskabsskattesystemer. Selskaberne har samtidig brug for let anvendelige skatteregler, så de kan udvikle deres erhvervsaktivitet og udvide på tværs af grænserne i Unionen. I den forbindelse bør der også gøres op med de tilbageværende tilfælde af diskrimination.
  Konsolidering udgør et væsentligt element i systemet med et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, da større skattemæssige hindringer, der opstår for selskaber tilhørende samme koncern, som opererer på tværs af grænserne inden for Unionen, kun kan tackles på denne måde. Konsolidering fjerner formaliteter i forbindelse med intern prisafregning og koncernintern dobbeltbeskatning. |
| --- | --- |

(2)

For at fremme et velfungerende indre marked bør selskabsskattemiljøet i Unionen formes i overensstemmelse med princippet om, at selskaberne skal betale deres fair del af skatten i den eller de jurisdiktioner, hvor
  selskaberne har fast driftssted. I betragtning af de digitale ændringer af erhvervsmiljøet er det nødvendigt at sikre, at selskaber, der skaber overskud i en medlemsstat uden at have et fysisk fast driftssted, men som derimod har et digitalt fast driftssted i den pågældende medlemsstat, bør behandles på samme måde som selskaber, der har et fysisk fast driftssted.
  Der bør derfor indføres mekanismer til at afskrække selskaber fra at udnytte uoverensstemmelser mellem nationale skattesystemer med henblik på at nedbringe deres skattetilsvar. Det er ligeledes vigtigt også at stimulere vækst og økonomisk udvikling i det indre marked ved at lette grænseoverskridende handel og selskabsinvesteringer. Det er derfor nødvendigt at fjerne risikoen for både dobbelt beskatning og dobbelt ikke-beskatning i Unionen ved at udrydde uoverensstemmelserne i samspillet mellem de nationale selskabsskattesystemer. Selskaberne har samtidig brug for let anvendelige skatteregler, så de kan udvikle deres erhvervsaktivitet og udvide på tværs af grænserne i Unionen. I den forbindelse bør der også gøres op med de tilbageværende tilfælde af diskrimination.
  Konsolidering udgør et væsentligt element i systemet med et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, da større skattemæssige hindringer, der opstår for selskaber tilhørende samme koncern, som opererer på tværs af grænserne inden for Unionen, kun kan tackles på denne måde. Konsolidering fjerner formaliteter i forbindelse med intern prisafregning og koncernintern dobbeltbeskatning.

Ændring 3

Forslag til direktiv

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (3) | Som fremhævet i forslaget til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag fra den 16. marts 2011 (1), vil et selskabsskattesystem, der behandler Unionen som et indre marked i forbindelse med beregning af selskabernes selskabsskattegrundlag, lette den grænseoverskridende aktivitet for selskaber, der er hjemmehørende i Unionen, og fremme målet om at gøre Unionen til et mere konkurrencedygtigt sted for internationale investeringer. Forslaget om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag fra 2011 fokuserede på målet om at gøre det lettere for virksomheder at udvide deres erhvervsaktivitet inden for Unionen. Foruden det nævnte mål bør det også tages i betragtning, at det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag kan være et særdeles effektivt redskab til at skabe et mere velfungerende indre marked ved at bekæmpe ordninger for skatteundgåelse. Initiativet om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag bør derfor lanceres på ny for på den ene side at tage hensyn til aspektet om erhvervsfremme og på den anden side initiativets bidrag til bekæmpelse af skatteundgåelse. Denne tilgang vil være den bedst egnede til at opfylde målet om at få bugt med forvridningerne af det indre markeds funktion. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Som fremhævet i forslaget til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag fra den 16. marts 2011 (1), vil et selskabsskattesystem, der behandler Unionen som et indre marked i forbindelse med beregning af selskabernes selskabsskattegrundlag, lette den grænseoverskridende aktivitet for selskaber, der er hjemmehørende i Unionen, og fremme målet om at gøre Unionen til et mere konkurrencedygtigt sted for internationale investeringer. Forslaget om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag fra 2011 fokuserede på målet om at gøre det lettere for virksomheder at udvide deres erhvervsaktivitet inden for Unionen. Foruden det nævnte mål bør det også tages i betragtning, at det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag kan være et særdeles effektivt redskab til at skabe et mere velfungerende indre marked ved at bekæmpe ordninger for skatteundgåelse. Initiativet om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag bør derfor lanceres på ny for på den ene side at tage hensyn til aspektet om erhvervsfremme og på den anden side initiativets bidrag til bekæmpelse af skatteundgåelse. Denne tilgang vil være den bedst egnede til at opfylde målet om at få bugt med forvridningerne af det indre markeds funktion.

| (3) | Som fremhævet i forslaget til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag fra den 16. marts 2011 (2), vil et selskabsskattesystem, der behandler Unionen som et indre marked i forbindelse med beregning af selskabernes selskabsskattegrundlag, lette den grænseoverskridende aktivitet for selskaber, der er hjemmehørende i Unionen, og fremme målet om at gøre Unionen til et mere konkurrencedygtigt sted for internationale investeringer,
  navnlig for små og mellemstore virksomheder
  . Forslaget om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag fra 2011 fokuserede på målet om at gøre det lettere for virksomheder at udvide deres erhvervsaktivitet inden for Unionen. Foruden det nævnte mål bør det også tages i betragtning, at det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag kan være et særdeles effektivt redskab til at skabe et mere velfungerende indre marked ved at bekæmpe ordninger for skatteundgåelse. Initiativet om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag bør derfor lanceres på ny for på den ene side at tage hensyn til aspektet om erhvervsfremme og på den anden side initiativets bidrag til bekæmpelse af skatteundgåelse.
  Når et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag er gennemført i alle medlemsstaterne, vil det sikre, at skatter betales der, hvor der genereres overskud, og hvor selskaberne har fast driftssted.
  Denne tilgang vil være den bedst egnede til at opfylde målet om at få bugt med forvridningerne af det indre markeds funktion.
  Forbedringer af det indre marked er en central faktor for at fremme væksten og beskæftigelsen. Indførelsen af et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag vil øge den økonomiske vækst og føre til øget beskæftigelse i Unionen ved at reducere skadelig skattekonkurrence mellem virksomheder. |
| --- | --- |

(3)

Som fremhævet i forslaget til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag fra den 16. marts 2011 (2), vil et selskabsskattesystem, der behandler Unionen som et indre marked i forbindelse med beregning af selskabernes selskabsskattegrundlag, lette den grænseoverskridende aktivitet for selskaber, der er hjemmehørende i Unionen, og fremme målet om at gøre Unionen til et mere konkurrencedygtigt sted for internationale investeringer,
  navnlig for små og mellemstore virksomheder
  . Forslaget om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag fra 2011 fokuserede på målet om at gøre det lettere for virksomheder at udvide deres erhvervsaktivitet inden for Unionen. Foruden det nævnte mål bør det også tages i betragtning, at det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag kan være et særdeles effektivt redskab til at skabe et mere velfungerende indre marked ved at bekæmpe ordninger for skatteundgåelse. Initiativet om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag bør derfor lanceres på ny for på den ene side at tage hensyn til aspektet om erhvervsfremme og på den anden side initiativets bidrag til bekæmpelse af skatteundgåelse.
  Når et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag er gennemført i alle medlemsstaterne, vil det sikre, at skatter betales der, hvor der genereres overskud, og hvor selskaberne har fast driftssted.
  Denne tilgang vil være den bedst egnede til at opfylde målet om at få bugt med forvridningerne af det indre markeds funktion.
  Forbedringer af det indre marked er en central faktor for at fremme væksten og beskæftigelsen. Indførelsen af et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag vil øge den økonomiske vækst og føre til øget beskæftigelse i Unionen ved at reducere skadelig skattekonkurrence mellem virksomheder.

Ændring 4

Forslag til direktiv

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | 3a) | Kommissionen giver i sin meddelelse af 21. september 2017 om et fair og effektivt skattesystem i Den Europæiske Union for det digitale indre marked udtryk for den opfattelse, at et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag giver grundlag for at adressere de skattemæssige udfordringer, der opstår i den digitale økonomi. |

Kommissionens forslag

Ændring

3a)

Kommissionen giver i sin meddelelse af 21. september 2017 om et fair og effektivt skattesystem i Den Europæiske Union for det digitale indre marked udtryk for den opfattelse, at et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag giver grundlag for at adressere de skattemæssige udfordringer, der opstår i den digitale økonomi.

Ændring 5

Forslag til direktiv

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (4) | På grund af behovet for at træffe hurtige foranstaltninger for at garantere det indre markeds rette funktion ved på den ene side at gøre det mere indbydende over for handel og investeringer og på den anden side mere modstandsdygtigt over for ordninger for skatteundgåelse, er det
  nødvendigt
  at
  opdele det ambitiøse initiativ
  om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag i
  to særskilte forslag.
  Der bør i
  første omgang indføres regler
  om et fælles selskabsskattegrundlag,
  før opmærksomheden
  på det
  senere stadie rettes mod konsolidering
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

På grund af behovet for at træffe hurtige foranstaltninger for at garantere det indre markeds rette funktion ved på den ene side at gøre det mere indbydende over for handel og investeringer og på den anden side mere modstandsdygtigt over for ordninger for skatteundgåelse, er det
  nødvendigt
  at
  opdele det ambitiøse initiativ
  om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag i
  to særskilte forslag.
  Der bør i
  første omgang indføres regler
  om et fælles selskabsskattegrundlag,
  før opmærksomheden
  på det
  senere stadie rettes mod konsolidering
  .

| (4) | På grund af behovet for at træffe hurtige foranstaltninger for at garantere det indre markeds rette funktion ved på den ene side at gøre det mere indbydende over for handel og investeringer og på den anden side mere modstandsdygtigt over for ordninger for skatteundgåelse, er det
  meget vigtigt at sikre, at direktivet om et fælles selskabsskattegrundlag og direktivet om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag træder
  i
  kraft samtidigt. Eftersom en sådan ændret ordning er et vigtigt skridt i fuldstændiggørelsen af det indre marked, er der behov for fleksibilitet, således at den kan gennemføres korrekt lige fra begyndelsen. Da det indre marked omfatter alle medlemsstater, bør det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag derfor indføres i alle medlemsstater. Hvis Rådet ikke enstemmigt vedtager en afgørelse om forslaget om oprettelse af et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, bør Kommissionen forelægge et nyt forslag baseret på artikel 116 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvorved Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af den almindelige lovgivningsprocedure fastlægger den nødvendige lovgivning. Som en sidste udvej bør der af medlemsstaterne indledes et forstærket samarbejde, som til enhver tid bør være åbent for ikke-deltagende medlemsstater i overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
  Det
  er beklageligt, at der ikke er blevet gennemført nogen tilstrækkeligt detaljeret vurdering med hensyn til enten FSSG- eller FKSSG-forslaget, for så vidt angår indvirkningen på medlemsstaternes selskabsskatteindtægter på landebasis
  . |
| --- | --- |

(4)

På grund af behovet for at træffe hurtige foranstaltninger for at garantere det indre markeds rette funktion ved på den ene side at gøre det mere indbydende over for handel og investeringer og på den anden side mere modstandsdygtigt over for ordninger for skatteundgåelse, er det
  meget vigtigt at sikre, at direktivet om et fælles selskabsskattegrundlag og direktivet om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag træder
  i
  kraft samtidigt. Eftersom en sådan ændret ordning er et vigtigt skridt i fuldstændiggørelsen af det indre marked, er der behov for fleksibilitet, således at den kan gennemføres korrekt lige fra begyndelsen. Da det indre marked omfatter alle medlemsstater, bør det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag derfor indføres i alle medlemsstater. Hvis Rådet ikke enstemmigt vedtager en afgørelse om forslaget om oprettelse af et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, bør Kommissionen forelægge et nyt forslag baseret på artikel 116 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvorved Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af den almindelige lovgivningsprocedure fastlægger den nødvendige lovgivning. Som en sidste udvej bør der af medlemsstaterne indledes et forstærket samarbejde, som til enhver tid bør være åbent for ikke-deltagende medlemsstater i overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
  Det
  er beklageligt, at der ikke er blevet gennemført nogen tilstrækkeligt detaljeret vurdering med hensyn til enten FSSG- eller FKSSG-forslaget, for så vidt angår indvirkningen på medlemsstaternes selskabsskatteindtægter på landebasis
  .

Ændring 6

Forslag til direktiv

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (5) | Mange ordninger for aggressiv skatteplanlægning foregår ofte i en grænseoverskridende kontekst, hvilket betyder, at de deltagende selskabskoncerner må besidde et minimum af ressourcer. Ud fra den forudsætning og af hensyn til proportionaliteten bør reglerne for et fælles selskabsskattegrundlag kun være obligatoriske for selskaber, der indgår i en koncern af betydelig størrelse. Der bør derfor fastsættes en størrelsesrelateret
  tærskel
  , som tager udgangspunkt i de samlede konsoliderede indtægter i en koncern, der udarbejder konsoliderede regnskaber.
  For at sikre sammenhæng mellem de to trin i initiativet om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag
  bør
  reglerne om et fælles selskabsskattegrundlag være obligatoriske for selskaber, som ville blive betragtet som
  en
  koncern, hvis hele initiativet gennemføres
  . For bedre at fremme målet om at lette handelen og investeringerne i det indre marked bør reglerne om et fælles selskabsskattegrundlag også være (valgfrit) tilgængelige for selskaber, der ikke opfylder disse betingelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Mange ordninger for aggressiv skatteplanlægning foregår ofte i en grænseoverskridende kontekst, hvilket betyder, at de deltagende selskabskoncerner må besidde et minimum af ressourcer. Ud fra den forudsætning og af hensyn til proportionaliteten bør reglerne for et fælles selskabsskattegrundlag kun være obligatoriske for selskaber, der indgår i en koncern af betydelig størrelse. Der bør derfor fastsættes en størrelsesrelateret
  tærskel
  , som tager udgangspunkt i de samlede konsoliderede indtægter i en koncern, der udarbejder konsoliderede regnskaber.
  For at sikre sammenhæng mellem de to trin i initiativet om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag
  bør
  reglerne om et fælles selskabsskattegrundlag være obligatoriske for selskaber, som ville blive betragtet som
  en
  koncern, hvis hele initiativet gennemføres
  . For bedre at fremme målet om at lette handelen og investeringerne i det indre marked bør reglerne om et fælles selskabsskattegrundlag også være (valgfrit) tilgængelige for selskaber, der ikke opfylder disse betingelser.

| (5) | Mange ordninger for aggressiv skatteplanlægning foregår ofte i en grænseoverskridende kontekst, hvilket betyder, at de deltagende selskabskoncerner må besidde et minimum af ressourcer. Ud fra den forudsætning og af hensyn til proportionaliteten bør reglerne for et fælles selskabsskattegrundlag
  i begyndelsen
  kun være obligatoriske for selskaber, der indgår i en koncern af
  en
  betydelig størrelse. Der bør derfor fastsættes en størrelsesrelateret
  starttærskel på 750 millioner EUR
  , som tager udgangspunkt i de samlede konsoliderede indtægter i en koncern, der udarbejder konsoliderede regnskaber.
  Eftersom dette direktiv fastsætter en ny standard for selskabsskattegrundlaget for alle virksomheder i Unionen, bør tærskelværdien sænkes til nul i løbet af
  en
  periode på højst syv år
  . For bedre at fremme målet om at lette handelen og investeringerne i det indre marked bør reglerne om et fælles selskabsskattegrundlag også
  i første fase
  være (valgfrit) tilgængelige for selskaber, der ikke opfylder disse betingelser. |
| --- | --- |

(5)

Mange ordninger for aggressiv skatteplanlægning foregår ofte i en grænseoverskridende kontekst, hvilket betyder, at de deltagende selskabskoncerner må besidde et minimum af ressourcer. Ud fra den forudsætning og af hensyn til proportionaliteten bør reglerne for et fælles selskabsskattegrundlag
  i begyndelsen
  kun være obligatoriske for selskaber, der indgår i en koncern af
  en
  betydelig størrelse. Der bør derfor fastsættes en størrelsesrelateret
  starttærskel på 750 millioner EUR
  , som tager udgangspunkt i de samlede konsoliderede indtægter i en koncern, der udarbejder konsoliderede regnskaber.
  Eftersom dette direktiv fastsætter en ny standard for selskabsskattegrundlaget for alle virksomheder i Unionen, bør tærskelværdien sænkes til nul i løbet af
  en
  periode på højst syv år
  . For bedre at fremme målet om at lette handelen og investeringerne i det indre marked bør reglerne om et fælles selskabsskattegrundlag også
  i første fase
  være (valgfrit) tilgængelige for selskaber, der ikke opfylder disse betingelser.

Ændring 7

Forslag til direktiv

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (6) | Det er nødvendigt at definere begrebet fast driftssted, som er beliggende i Unionen og tilhører et skattesubjekt, der er skattemæssigt hjemhørende i Unionen. Formålet er at sikre, at alle berørte skattesubjekter har samme forståelse heraf, og at udelukke muligheden for uoverensstemmelser som følge af divergerende definitioner.
  Derimod bør det ikke være afgørende
  at have en fælles definition af faste driftssteder, som er beliggende i et tredjeland, eller faste driftssteder, som er beliggende i Unionen, men som ejes af et skattesubjekt,
  der er
  skattemæssigt
  hjemmehørende
  i et tredjeland.
  Det
  er
  bedre
  at
  overlade denne dimension til bilaterale skatteoverenskomster
  og
  nationale regler
  på
  grund
  af
  den komplicerede interaktion med internationale konventioner
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Det er nødvendigt at definere begrebet fast driftssted, som er beliggende i Unionen og tilhører et skattesubjekt, der er skattemæssigt hjemhørende i Unionen. Formålet er at sikre, at alle berørte skattesubjekter har samme forståelse heraf, og at udelukke muligheden for uoverensstemmelser som følge af divergerende definitioner.
  Derimod bør det ikke være afgørende
  at have en fælles definition af faste driftssteder, som er beliggende i et tredjeland, eller faste driftssteder, som er beliggende i Unionen, men som ejes af et skattesubjekt,
  der er
  skattemæssigt
  hjemmehørende
  i et tredjeland.
  Det
  er
  bedre
  at
  overlade denne dimension til bilaterale skatteoverenskomster
  og
  nationale regler
  på
  grund
  af
  den komplicerede interaktion med internationale konventioner
  .

| (6) | Det er nødvendigt at definere begrebet fast driftssted, som er beliggende i Unionen og tilhører et skattesubjekt, der er skattemæssigt hjemhørende i Unionen.
  Alt for ofte træffer multinationale selskaber foranstaltninger til at flytte deres overskud til lande med fordelagtige skattesystemer, uden at der betales eller kun betales meget lav skat. Begrebet fast driftssted ville give en præcis og bindende definition af de kriterier, der skal være opfyldt, hvis et multinationalt selskab skal kunne dokumentere, at det er beliggende i et givet land. Dette vil forpligte de multinationale selskaber til at betale deres skatter korrekt.
  Formålet er at sikre, at alle berørte skattesubjekter har samme forståelse heraf, og at udelukke muligheden for uoverensstemmelser som følge af divergerende definitioner.
  Det er på samme måde vigtigt
  at have en fælles definition af faste driftssteder, som er beliggende i et tredjeland, eller faste driftssteder, som er beliggende i Unionen, men som ejes af et skattesubjekt
  med
  skattemæssigt
  hjemsted
  i et tredjeland.
  Hvis interne afregningspriser foranlediger overførsel af overskud til jurisdiktioner med lavt skattetryk, er et system, der belønner overskud ved hjælp af en fordelingsformel, at foretrække. Unionen kan etablere en international standard for moderne og effektiv selskabsbeskatning ved at indføre et sådant system. Kommissionen bør udarbejde retningslinjer for overgangsfasen, hvor fordelingsformlen findes parallelt med andre fordelingsmetoder i forbindelserne med tredjelande, mens det dog i sidste ende er fordelingsformlen, der bør være standardfordelingsmetoden. Kommissionen bør fremsætte et forslag om indførelse af en skatteoverenskomstmodel for Unionen, der
  på
  sigt kan erstatte de tusinder
  af
  bilaterale overenskomster, som indgås af de enkelte medlemsstater
  . |
| --- | --- |

(6)

Det er nødvendigt at definere begrebet fast driftssted, som er beliggende i Unionen og tilhører et skattesubjekt, der er skattemæssigt hjemhørende i Unionen.
  Alt for ofte træffer multinationale selskaber foranstaltninger til at flytte deres overskud til lande med fordelagtige skattesystemer, uden at der betales eller kun betales meget lav skat. Begrebet fast driftssted ville give en præcis og bindende definition af de kriterier, der skal være opfyldt, hvis et multinationalt selskab skal kunne dokumentere, at det er beliggende i et givet land. Dette vil forpligte de multinationale selskaber til at betale deres skatter korrekt.
  Formålet er at sikre, at alle berørte skattesubjekter har samme forståelse heraf, og at udelukke muligheden for uoverensstemmelser som følge af divergerende definitioner.
  Det er på samme måde vigtigt
  at have en fælles definition af faste driftssteder, som er beliggende i et tredjeland, eller faste driftssteder, som er beliggende i Unionen, men som ejes af et skattesubjekt
  med
  skattemæssigt
  hjemsted
  i et tredjeland.
  Hvis interne afregningspriser foranlediger overførsel af overskud til jurisdiktioner med lavt skattetryk, er et system, der belønner overskud ved hjælp af en fordelingsformel, at foretrække. Unionen kan etablere en international standard for moderne og effektiv selskabsbeskatning ved at indføre et sådant system. Kommissionen bør udarbejde retningslinjer for overgangsfasen, hvor fordelingsformlen findes parallelt med andre fordelingsmetoder i forbindelserne med tredjelande, mens det dog i sidste ende er fordelingsformlen, der bør være standardfordelingsmetoden. Kommissionen bør fremsætte et forslag om indførelse af en skatteoverenskomstmodel for Unionen, der
  på
  sigt kan erstatte de tusinder
  af
  bilaterale overenskomster, som indgås af de enkelte medlemsstater
  .

Ændring 8

Forslag til direktiv

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | (6a) | Digitale varer er som regel meget mobile og uhåndgribelige. Undersøgelser har vist, at den digitale sektor er stærkt involveret i aggressiv skatteplanlægning, eftersom mange forretningsmodeller ikke kræver fysisk infrastruktur med henblik på at gennemføre transaktioner med kunder og gøre fortjeneste. Dette gør det muligt for de største digitale virksomheder at betale skat tæt på nul af deres indtægter. Medlemsstaternes statskasser går glip af milliarder af euro i skatte- og afgiftsindtægter, fordi de ikke er i stand til at beskatte digitale multinationale selskaber. For at få bugt med denne reelle og presserende sociale uretfærdighed skal den nuværende selskabsskattelov udvides til at omfatte et nyt forbindelsesled til faste driftssteder baseret på væsentlig digital tilstedeværelse. Der er behov for ensartede spilleregler for lignende forretningsmodeller for at tackle de skattemæssige udfordringer, der opstår i forbindelse med digitaliseringen, uden at det hæmmer potentialet i den digitale sektor. Der bør navnlig tages hensyn til det arbejde, der udføres af OECD vedrørende et konsistent internationalt regelsæt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Digitale varer er som regel meget mobile og uhåndgribelige. Undersøgelser har vist, at den digitale sektor er stærkt involveret i aggressiv skatteplanlægning, eftersom mange forretningsmodeller ikke kræver fysisk infrastruktur med henblik på at gennemføre transaktioner med kunder og gøre fortjeneste. Dette gør det muligt for de største digitale virksomheder at betale skat tæt på nul af deres indtægter. Medlemsstaternes statskasser går glip af milliarder af euro i skatte- og afgiftsindtægter, fordi de ikke er i stand til at beskatte digitale multinationale selskaber. For at få bugt med denne reelle og presserende sociale uretfærdighed skal den nuværende selskabsskattelov udvides til at omfatte et nyt forbindelsesled til faste driftssteder baseret på væsentlig digital tilstedeværelse. Der er behov for ensartede spilleregler for lignende forretningsmodeller for at tackle de skattemæssige udfordringer, der opstår i forbindelse med digitaliseringen, uden at det hæmmer potentialet i den digitale sektor. Der bør navnlig tages hensyn til det arbejde, der udføres af OECD vedrørende et konsistent internationalt regelsæt.

Ændring 9

Forslag til direktiv

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (8) | De skattepligtige indtægter bør fratrækkes driftsomkostninger og visse andre poster. Fradragsberettigede driftsomkostninger bør normalt omfatte alle omkostninger i forbindelse med salg og udgifter i tilknytning til produktion, vedligeholdelse og sikring af indkomst. For at fremme innovation i økonomien og modernisere det indre marked bør der gives
  fradrag
  for omkostninger til forskning og udvikling, herunder bonusfradrag, som bør bogføres til fulde i det år, de pådrages (med undtagelse af fast ejendom).
  Små nystartede virksomheder uden tilknyttede selskaber, som er særligt innovative (en kategori, der især vil omfatte opstartsvirksomheder), bør også støttes ved hjælp af øgede bonusfradrag for
  omkostninger til forskning og udvikling. Af hensyn til retssikkerheden bør der også faslægges en liste over ikke-fradragsberettigede udgifter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

De skattepligtige indtægter bør fratrækkes driftsomkostninger og visse andre poster. Fradragsberettigede driftsomkostninger bør normalt omfatte alle omkostninger i forbindelse med salg og udgifter i tilknytning til produktion, vedligeholdelse og sikring af indkomst. For at fremme innovation i økonomien og modernisere det indre marked bør der gives
  fradrag
  for omkostninger til forskning og udvikling, herunder bonusfradrag, som bør bogføres til fulde i det år, de pådrages (med undtagelse af fast ejendom).
  Små nystartede virksomheder uden tilknyttede selskaber, som er særligt innovative (en kategori, der især vil omfatte opstartsvirksomheder), bør også støttes ved hjælp af øgede bonusfradrag for
  omkostninger til forskning og udvikling. Af hensyn til retssikkerheden bør der også faslægges en liste over ikke-fradragsberettigede udgifter.

| (8) | De skattepligtige indtægter bør fratrækkes driftsomkostninger og visse andre poster. Fradragsberettigede driftsomkostninger bør normalt omfatte alle omkostninger i forbindelse med salg og udgifter i tilknytning til produktion, vedligeholdelse og sikring af indkomst. For at fremme innovation i økonomien og modernisere det indre marked bør der gives
  et skattefradrag
  for
  reelle
  omkostninger til forskning og udvikling,
  der vedrører udgifter
  til
  personale, underleverandører, vikarer
  og
  freelancere
  , herunder bonusfradrag, som bør bogføres til fulde i det år, de pådrages (med undtagelse af fast ejendom).
  En klar definition af ægte
  omkostninger til forskning og udvikling
  er nødvendig for at undgå misbrug af fradragene.
  Af hensyn til retssikkerheden bør der også fastlægges en liste over ikke-fradragsberettigede udgifter. |
| --- | --- |

(8)

De skattepligtige indtægter bør fratrækkes driftsomkostninger og visse andre poster. Fradragsberettigede driftsomkostninger bør normalt omfatte alle omkostninger i forbindelse med salg og udgifter i tilknytning til produktion, vedligeholdelse og sikring af indkomst. For at fremme innovation i økonomien og modernisere det indre marked bør der gives
  et skattefradrag
  for
  reelle
  omkostninger til forskning og udvikling,
  der vedrører udgifter
  til
  personale, underleverandører, vikarer
  og
  freelancere
  , herunder bonusfradrag, som bør bogføres til fulde i det år, de pådrages (med undtagelse af fast ejendom).
  En klar definition af ægte
  omkostninger til forskning og udvikling
  er nødvendig for at undgå misbrug af fradragene.
  Af hensyn til retssikkerheden bør der også fastlægges en liste over ikke-fradragsberettigede udgifter.

Ændring 10

Forslag til direktiv

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (9) | Den seneste udvikling inden for international beskatning har vist, at multinationale selskabskoncerner i deres bestræbelser på at mindske deres samlede skattetilsvar i stigende grad har benyttet ordninger til skatteundgåelse, som har ført til udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud, ved hjælp af overdrevent høje rentebetalinger. Fradragsretten for renteomkostninger (og andre finansielle omkostninger) bør derfor begrænses med henblik på at forhindre en sådan adfærd. I den forbindelse bør fradragsretten for renteomkostninger (og andre finansielle omkostninger) kun tillades uden restriktioner, i det omfang disse omkostninger kan modregnes i skattepligtige renteindtægter (og andre finansielle indtægter). Alle overstigende renteomkostninger bør imidlertid underlægges begrænsninger af fradragsretten, som fastsættes i forhold til et skattesubjekts resultat før renter, skat og af- og nedskrivninger (EBITDA). |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Den seneste udvikling inden for international beskatning har vist, at multinationale selskabskoncerner i deres bestræbelser på at mindske deres samlede skattetilsvar i stigende grad har benyttet ordninger til skatteundgåelse, som har ført til udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud, ved hjælp af overdrevent høje rentebetalinger. Fradragsretten for renteomkostninger (og andre finansielle omkostninger) bør derfor begrænses med henblik på at forhindre en sådan adfærd. I den forbindelse bør fradragsretten for renteomkostninger (og andre finansielle omkostninger) kun tillades uden restriktioner, i det omfang disse omkostninger kan modregnes i skattepligtige renteindtægter (og andre finansielle indtægter). Alle overstigende renteomkostninger bør imidlertid underlægges begrænsninger af fradragsretten, som fastsættes i forhold til et skattesubjekts resultat før renter, skat og af- og nedskrivninger (EBITDA).

| (9) | Den seneste udvikling inden for international beskatning har vist, at multinationale selskabskoncerner i deres bestræbelser på at mindske deres samlede skattetilsvar i stigende grad har benyttet ordninger til skatteundgåelse, som har ført til udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud, ved hjælp af overdrevent høje rentebetalinger. Fradragsretten for renteomkostninger (og andre finansielle omkostninger) bør derfor begrænses med henblik på at forhindre en sådan adfærd. I den forbindelse bør fradragsretten for renteomkostninger (og andre finansielle omkostninger) kun tillades uden restriktioner, i det omfang disse omkostninger kan modregnes i skattepligtige renteindtægter (og andre finansielle indtægter). Alle overstigende renteomkostninger bør imidlertid underlægges begrænsninger af fradragsretten, som fastsættes i forhold til et skattesubjekts resultat før renter, skat og af- og nedskrivninger (EBITDA).
  Medlemsstaterne kan yderligere begrænse størrelsen af fradraget for renteomkostninger og andre finansielle omkostninger for at sikre et højere beskyttelsesniveau. |
| --- | --- |

(9)

Den seneste udvikling inden for international beskatning har vist, at multinationale selskabskoncerner i deres bestræbelser på at mindske deres samlede skattetilsvar i stigende grad har benyttet ordninger til skatteundgåelse, som har ført til udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud, ved hjælp af overdrevent høje rentebetalinger. Fradragsretten for renteomkostninger (og andre finansielle omkostninger) bør derfor begrænses med henblik på at forhindre en sådan adfærd. I den forbindelse bør fradragsretten for renteomkostninger (og andre finansielle omkostninger) kun tillades uden restriktioner, i det omfang disse omkostninger kan modregnes i skattepligtige renteindtægter (og andre finansielle indtægter). Alle overstigende renteomkostninger bør imidlertid underlægges begrænsninger af fradragsretten, som fastsættes i forhold til et skattesubjekts resultat før renter, skat og af- og nedskrivninger (EBITDA).
  Medlemsstaterne kan yderligere begrænse størrelsen af fradraget for renteomkostninger og andre finansielle omkostninger for at sikre et højere beskyttelsesniveau.

Ændring 11

Forslag til direktiv

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (10) | Det forhold, at rentebetalinger på lån kan fradrages i skattesubjektets skattegrundlag, mens dette ikke er muligt ved udbytteudlodninger, skaber et klart incitament til at finansiere med gæld i stedet for med egenkapital. På grund af den risiko, det indebærer for selskabernes gældsætning, er det afgørende at
  træffe foranstaltninger til at
  neutralisere den
  aktuelle tilbøjelighed til ikke at anvende
  egenkapitalfinansiering.
  Det påtænkes derfor at give skattesubjekter et fradrag for vækst og investering, hvorved udvidelser af et skattesubjekts egenkapital på visse betingelser kan fradrages i dets skattegrundlag. Det vil derfor være afgørende at sikre, at ordningen ikke medfører kaskadevirkninger, og i den forbindelse er det nødvendigt at udelukke den skattemæssige værdi af et skattesubjekts interesser i tilknyttede selskaber. Endelig vil det for at sikre, at fradragsordningen er tilstrækkelig robust, være nødvendigt at fastlægge regler for bekæmpelse af skatteundgåelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Det forhold, at rentebetalinger på lån kan fradrages i skattesubjektets skattegrundlag, mens dette ikke er muligt ved udbytteudlodninger, skaber et klart incitament til at finansiere med gæld i stedet for med egenkapital. På grund af den risiko, det indebærer for selskabernes gældsætning, er det afgørende at
  træffe foranstaltninger til at
  neutralisere den
  aktuelle tilbøjelighed til ikke at anvende
  egenkapitalfinansiering.
  Det påtænkes derfor at give skattesubjekter et fradrag for vækst og investering, hvorved udvidelser af et skattesubjekts egenkapital på visse betingelser kan fradrages i dets skattegrundlag. Det vil derfor være afgørende at sikre, at ordningen ikke medfører kaskadevirkninger, og i den forbindelse er det nødvendigt at udelukke den skattemæssige værdi af et skattesubjekts interesser i tilknyttede selskaber. Endelig vil det for at sikre, at fradragsordningen er tilstrækkelig robust, være nødvendigt at fastlægge regler for bekæmpelse af skatteundgåelse.

| (10) | Det forhold, at rentebetalinger på lån kan fradrages i skattesubjektets skattegrundlag, mens dette ikke er muligt ved udbytteudlodninger, skaber et klart incitament til at finansiere med gæld i stedet for med egenkapital. På grund af den risiko, det indebærer for selskabernes gældsætning, er det afgørende at neutralisere den
  nuværende modvilje mod
  egenkapitalfinansiering
  ved
  at
  begrænse skattesubjektets mulighed
  for
  at trække rentebetalinger
  på
  lån fra sit
  skattegrundlag.
  En sådan regel om begrænsning af rentebetalinger udgør et egnet
  og
  fyldestgørende redskab til dette formål
  . |
| --- | --- |

(10)

Det forhold, at rentebetalinger på lån kan fradrages i skattesubjektets skattegrundlag, mens dette ikke er muligt ved udbytteudlodninger, skaber et klart incitament til at finansiere med gæld i stedet for med egenkapital. På grund af den risiko, det indebærer for selskabernes gældsætning, er det afgørende at neutralisere den
  nuværende modvilje mod
  egenkapitalfinansiering
  ved
  at
  begrænse skattesubjektets mulighed
  for
  at trække rentebetalinger
  på
  lån fra sit
  skattegrundlag.
  En sådan regel om begrænsning af rentebetalinger udgør et egnet
  og
  fyldestgørende redskab til dette formål
  .

Ændring 12

Forslag til direktiv

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (12) | For at forhindre overførsel af passiv (primært finansiel) indkomst ud af højt beskattede selskaber bør alle tab, som disse selskaber måtte have lidt ved udgangen af et skatteår, antages hovedsageligt at svare til resultatet af deres handelsaktiviteter. Ud fra denne forudsætning bør skattesubjekter have mulighed for at fremføre underskud
  uendeligt uden restriktioner af det årlige fradragsberettigede beløb. Eftersom formålet med fremførslen af underskud er at sikre, at et skattesubjekt betaler skat af sin reelle indkomst, er der ingen grund til at tidsbegrænse denne fremførsel.
  Med hensyn til muligheden for at tilbageføre tab er der ikke behov for en sådan regel, da det er en forholdsvis sjælden praksis i medlemsstaterne og typisk fører til overdreven kompleksitet.
  Der bør desuden indføres bestemmelser
  om bekæmpelse af misbrug
  af reglerne
  for at forhindre, modarbejde eller modvirke forsøg på at omgå reglerne for fradrag af underskud gennem opkøb af underskudsgivende virksomheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

For at forhindre overførsel af passiv (primært finansiel) indkomst ud af højt beskattede selskaber bør alle tab, som disse selskaber måtte have lidt ved udgangen af et skatteår, antages hovedsageligt at svare til resultatet af deres handelsaktiviteter. Ud fra denne forudsætning bør skattesubjekter have mulighed for at fremføre underskud
  uendeligt uden restriktioner af det årlige fradragsberettigede beløb. Eftersom formålet med fremførslen af underskud er at sikre, at et skattesubjekt betaler skat af sin reelle indkomst, er der ingen grund til at tidsbegrænse denne fremførsel.
  Med hensyn til muligheden for at tilbageføre tab er der ikke behov for en sådan regel, da det er en forholdsvis sjælden praksis i medlemsstaterne og typisk fører til overdreven kompleksitet.
  Der bør desuden indføres bestemmelser
  om bekæmpelse af misbrug
  af reglerne
  for at forhindre, modarbejde eller modvirke forsøg på at omgå reglerne for fradrag af underskud gennem opkøb af underskudsgivende virksomheder.

| (12) | For at forhindre overførsel af passiv (primært finansiel) indkomst ud af højt beskattede selskaber bør alle tab, som disse selskaber måtte have lidt ved udgangen af et skatteår, antages hovedsageligt at svare til resultatet af deres handelsaktiviteter. Ud fra denne forudsætning bør skattesubjekter have mulighed for at fremføre underskud
  i en periode på fem år
  med
  restriktioner for det årlige fradragsberettigede beløb
  . Med hensyn til muligheden for at tilbageføre tab er der ikke behov for en sådan regel, da det er en forholdsvis sjælden praksis i medlemsstaterne og typisk fører til overdreven kompleksitet.
  Rådets direktiv (EU) 2016/1164

   (3)

  fastsætter en generel regel
  om bekæmpelse af misbrug for at forhindre, modarbejde eller modvirke forsøg på at omgå reglerne for fradrag af underskud gennem opkøb af underskudsgivende virksomheder.
  Denne generelle regel bør også systematisk tages i betragtning ved anvendelsen af dette direktiv. |
| --- | --- |

(12)

For at forhindre overførsel af passiv (primært finansiel) indkomst ud af højt beskattede selskaber bør alle tab, som disse selskaber måtte have lidt ved udgangen af et skatteår, antages hovedsageligt at svare til resultatet af deres handelsaktiviteter. Ud fra denne forudsætning bør skattesubjekter have mulighed for at fremføre underskud
  i en periode på fem år
  med
  restriktioner for det årlige fradragsberettigede beløb
  . Med hensyn til muligheden for at tilbageføre tab er der ikke behov for en sådan regel, da det er en forholdsvis sjælden praksis i medlemsstaterne og typisk fører til overdreven kompleksitet.
  Rådets direktiv (EU) 2016/1164

   (3)

  fastsætter en generel regel
  om bekæmpelse af misbrug for at forhindre, modarbejde eller modvirke forsøg på at omgå reglerne for fradrag af underskud gennem opkøb af underskudsgivende virksomheder.
  Denne generelle regel bør også systematisk tages i betragtning ved anvendelsen af dette direktiv.

Ændring 13

Forslag til direktiv

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (13) | For at give selskaberne mulighed for at styrke deres likviditet – f.eks. ved at kompensere for underskud i forbindelse med opstart i en medlemsstat med overskud i en anden medlemsstat – og fremme udvidelser på tværs af grænserne inden for Unionen bør skattesubjekter have ret til midlertidigt at tage højde for underskud i deres direkte datterselskaber og faste driftssteder beliggende i andre medlemsstater. Med henblik herpå bør et moderselskab eller hovedkontor beliggende i en medlemsstat i et givet skatteår i sit skattegrundlag kunne fradrage underskud, som er opstået i det samme skatteår i direkte datterselskaber eller faste driftssteder beliggende i andre medlemsstater, som står i forhold til dets besiddelser i disse. Moderselskabet bør derefter være forpligtet til at indregne alle senere overskud i disse direkte datterselskaber eller faste driftssteder, under hensyntagen til det beløb, der tidligere blev fradraget. Da det er helt afgørende at beskytte nationale skatteindtægter, bør de fradragne underskud også automatisk genindregnes, hvis dette ikke allerede er sket efter en vis årrække, eller hvis kravene til kvalificering som et direkte datterselskab eller fast driftssted ikke længere er opfyldt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

For at give selskaberne mulighed for at styrke deres likviditet – f.eks. ved at kompensere for underskud i forbindelse med opstart i en medlemsstat med overskud i en anden medlemsstat – og fremme udvidelser på tværs af grænserne inden for Unionen bør skattesubjekter have ret til midlertidigt at tage højde for underskud i deres direkte datterselskaber og faste driftssteder beliggende i andre medlemsstater. Med henblik herpå bør et moderselskab eller hovedkontor beliggende i en medlemsstat i et givet skatteår i sit skattegrundlag kunne fradrage underskud, som er opstået i det samme skatteår i direkte datterselskaber eller faste driftssteder beliggende i andre medlemsstater, som står i forhold til dets besiddelser i disse. Moderselskabet bør derefter være forpligtet til at indregne alle senere overskud i disse direkte datterselskaber eller faste driftssteder, under hensyntagen til det beløb, der tidligere blev fradraget. Da det er helt afgørende at beskytte nationale skatteindtægter, bør de fradragne underskud også automatisk genindregnes, hvis dette ikke allerede er sket efter en vis årrække, eller hvis kravene til kvalificering som et direkte datterselskab eller fast driftssted ikke længere er opfyldt.

udgår

Ændring 14

Forslag til direktiv

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (15) | Det er vigtigt at sørge for passende foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse for at gøre reglerne om et fælles selskabsskattegrundlag mere modstandsdygtige over for forskellige metoder til aggressiv skatteplanlægning. Systemet bør navnlig omfatte en generel regel om bekæmpelse af misbrug af reglerne suppleret af foranstaltninger, der kan dæmme op for specifikke typer af undgåelse. Eftersom generelle regler for bekæmpelse af misbrug har til formål at imødegå skadelig skattepraksis, som endnu ikke er omfattet af specifikke bestemmelser, udfylder de huller, som ikke bør påvirke anvendelsen af specifikke regler til at bekæmpe undgåelse. Inden for Unionen bør de generelle regler for bekæmpelse af misbrug anvendes ved arrangementer, der ikke er reelle. Det er desuden vigtigt at sikre, at de generelle regler for bekæmpelse af misbrug anvendes ensartet i indenlandske sammenhænge, grænseoverskridende sammenhænge inden for Unionen og i situationer, der involverer selskaber etableret i tredjelande, så de ikke anvendes forskelligt med forskellige resultater. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Det er vigtigt at sørge for passende foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse for at gøre reglerne om et fælles selskabsskattegrundlag mere modstandsdygtige over for forskellige metoder til aggressiv skatteplanlægning. Systemet bør navnlig omfatte en generel regel om bekæmpelse af misbrug af reglerne suppleret af foranstaltninger, der kan dæmme op for specifikke typer af undgåelse. Eftersom generelle regler for bekæmpelse af misbrug har til formål at imødegå skadelig skattepraksis, som endnu ikke er omfattet af specifikke bestemmelser, udfylder de huller, som ikke bør påvirke anvendelsen af specifikke regler til at bekæmpe undgåelse. Inden for Unionen bør de generelle regler for bekæmpelse af misbrug anvendes ved arrangementer, der ikke er reelle. Det er desuden vigtigt at sikre, at de generelle regler for bekæmpelse af misbrug anvendes ensartet i indenlandske sammenhænge, grænseoverskridende sammenhænge inden for Unionen og i situationer, der involverer selskaber etableret i tredjelande, så de ikke anvendes forskelligt med forskellige resultater.

| (15) | Det er vigtigt at sørge for passende foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse for at gøre reglerne om et fælles selskabsskattegrundlag mere modstandsdygtige over for forskellige metoder til aggressiv skatteplanlægning. Systemet bør navnlig omfatte en
  stærk og effektiv
  generel regel om bekæmpelse af misbrug af reglerne suppleret af foranstaltninger, der kan dæmme op for specifikke typer af undgåelse. Eftersom generelle regler for bekæmpelse af misbrug har til formål at imødegå skadelig skattepraksis, som endnu ikke er omfattet af specifikke bestemmelser, udfylder de huller, som ikke bør påvirke anvendelsen af specifikke regler til at bekæmpe undgåelse. Inden for Unionen bør de generelle regler for bekæmpelse af misbrug anvendes ved arrangementer, der ikke er reelle. Det er desuden vigtigt at sikre, at de generelle regler for bekæmpelse af misbrug anvendes ensartet i indenlandske sammenhænge, grænseoverskridende sammenhænge inden for Unionen og i situationer, der involverer selskaber etableret i tredjelande, så de ikke anvendes forskelligt med forskellige resultater. |
| --- | --- |

(15)

Det er vigtigt at sørge for passende foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse for at gøre reglerne om et fælles selskabsskattegrundlag mere modstandsdygtige over for forskellige metoder til aggressiv skatteplanlægning. Systemet bør navnlig omfatte en
  stærk og effektiv
  generel regel om bekæmpelse af misbrug af reglerne suppleret af foranstaltninger, der kan dæmme op for specifikke typer af undgåelse. Eftersom generelle regler for bekæmpelse af misbrug har til formål at imødegå skadelig skattepraksis, som endnu ikke er omfattet af specifikke bestemmelser, udfylder de huller, som ikke bør påvirke anvendelsen af specifikke regler til at bekæmpe undgåelse. Inden for Unionen bør de generelle regler for bekæmpelse af misbrug anvendes ved arrangementer, der ikke er reelle. Det er desuden vigtigt at sikre, at de generelle regler for bekæmpelse af misbrug anvendes ensartet i indenlandske sammenhænge, grænseoverskridende sammenhænge inden for Unionen og i situationer, der involverer selskaber etableret i tredjelande, så de ikke anvendes forskelligt med forskellige resultater.

Ændring 15

Forslag til direktiv

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (17) | I betragtning af at hybride
  mismatch
  typisk fører til dobbelte fradrag (dvs. et fradrag i begge stater) eller til, at der gives fradrag i den ene stat, mens indkomsten ikke medregnes i den anden, har sådanne situationer tydelig indvirkning på det indre marked, idet de forvrider dets mekanismer og skaber smuthuller, der giver rig mulighed for diverse metoder til skatteundgåelse. Eftersom mismatch skyldes nationale forskelle i kvalificeringen af visse typer af enheder eller finansielle betalinger, opstår de normalt ikke blandt selskaber, der anvender fælles regler til at beregne skattegrundlaget. Der vil dog fortsat opstå mismatch i samspillet mellem reglerne om det fælles selskabsskattegrundlag og nationale eller tredjelandes selskabsskattesystemer. For at neutralisere følgerne af hybride mismatch
  bør der indføres regler, hvorved den ene af de to jurisdiktioner i et sådant
  mismatch
  nægter fradrag for en betaling eller sikrer, at den tilsvarende indkomst medregnes i selskabsskattegrundlaget
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

I betragtning af at hybride
  mismatch
  typisk fører til dobbelte fradrag (dvs. et fradrag i begge stater) eller til, at der gives fradrag i den ene stat, mens indkomsten ikke medregnes i den anden, har sådanne situationer tydelig indvirkning på det indre marked, idet de forvrider dets mekanismer og skaber smuthuller, der giver rig mulighed for diverse metoder til skatteundgåelse. Eftersom mismatch skyldes nationale forskelle i kvalificeringen af visse typer af enheder eller finansielle betalinger, opstår de normalt ikke blandt selskaber, der anvender fælles regler til at beregne skattegrundlaget. Der vil dog fortsat opstå mismatch i samspillet mellem reglerne om det fælles selskabsskattegrundlag og nationale eller tredjelandes selskabsskattesystemer. For at neutralisere følgerne af hybride mismatch
  bør der indføres regler, hvorved den ene af de to jurisdiktioner i et sådant
  mismatch
  nægter fradrag for en betaling eller sikrer, at den tilsvarende indkomst medregnes i selskabsskattegrundlaget
  .

| (17) | I betragtning af at
  mismatch i forbindelse med filialer og
  hybride
  enheder
  typisk fører til dobbelte fradrag (dvs. et fradrag i begge stater) eller til, at der gives fradrag i den ene stat, mens indkomsten ikke medregnes i den anden, har sådanne situationer tydelig indvirkning på det indre marked, idet de forvrider dets mekanismer og skaber smuthuller, der giver rig mulighed for diverse metoder til skatteundgåelse. Eftersom mismatch skyldes nationale forskelle i kvalificeringen af visse typer af enheder eller finansielle betalinger, opstår de normalt ikke blandt selskaber, der anvender fælles regler til at beregne skattegrundlaget. Der vil dog fortsat opstå mismatch i samspillet mellem reglerne om det fælles selskabsskattegrundlag og nationale eller tredjelandes selskabsskattesystemer. For at neutralisere følgerne af hybride mismatch
  eller dermed forbundne ordninger fastlægger direktiv (EU) 2016/1164 regler om hybride mismatch og omvendte hybride
  mismatch.
  Disse generelle regler bør også systematisk tages i betragtning ved anvendelsen af dette direktiv
  . |
| --- | --- |

(17)

I betragtning af at
  mismatch i forbindelse med filialer og
  hybride
  enheder
  typisk fører til dobbelte fradrag (dvs. et fradrag i begge stater) eller til, at der gives fradrag i den ene stat, mens indkomsten ikke medregnes i den anden, har sådanne situationer tydelig indvirkning på det indre marked, idet de forvrider dets mekanismer og skaber smuthuller, der giver rig mulighed for diverse metoder til skatteundgåelse. Eftersom mismatch skyldes nationale forskelle i kvalificeringen af visse typer af enheder eller finansielle betalinger, opstår de normalt ikke blandt selskaber, der anvender fælles regler til at beregne skattegrundlaget. Der vil dog fortsat opstå mismatch i samspillet mellem reglerne om det fælles selskabsskattegrundlag og nationale eller tredjelandes selskabsskattesystemer. For at neutralisere følgerne af hybride mismatch
  eller dermed forbundne ordninger fastlægger direktiv (EU) 2016/1164 regler om hybride mismatch og omvendte hybride
  mismatch.
  Disse generelle regler bør også systematisk tages i betragtning ved anvendelsen af dette direktiv
  .

Ændring 16

Forslag til direktiv

Betragtning 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | (17a) | Medlemsstaterne bør frit kunne indføre supplerende foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse for at mindske de negative virkninger af overførsler af overskud til lavbeskatningstredjelande, som ikke nødvendigvis automatisk udveksler skatteoplysninger i henhold til Unionens standarder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17a)

Medlemsstaterne bør frit kunne indføre supplerende foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse for at mindske de negative virkninger af overførsler af overskud til lavbeskatningstredjelande, som ikke nødvendigvis automatisk udveksler skatteoplysninger i henhold til Unionens standarder.

Ændring 17

Forslag til direktiv

Betragtning 17 b (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | (17b) | Medlemsstaterne bør have et system med sanktioner for virksomheders overtrædelse af nationale bestemmelser, der er vedtaget i overensstemmelse med dette direktiv som fastsat i national lovgivning, og de bør underrette Kommissionen herom. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17b)

Medlemsstaterne bør have et system med sanktioner for virksomheders overtrædelse af nationale bestemmelser, der er vedtaget i overensstemmelse med dette direktiv som fastsat i national lovgivning, og de bør underrette Kommissionen herom.

Ændring 18

Forslag til direktiv

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (19) | Med henblik på at supplere eller ændre nogle af de ikke-væsentlige elementer i dette direktiv bør Kommissionen bemyndiges til at vedtage retsakter, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for at i) tage hensyn til ændringer i medlemsstaternes love om selskabsformer og selskabsskatter og ændre bilag I og II i overensstemmelse hermed, ii) fastlægge yderligere definitioner,
  iii) gennemføre detaljerede regler til bekæmpelse af skatteundgåelse på en række specifikke områder, der er relevante for fradraget for vækst og investering, iv)
  definere begreberne retmæssigt og økonomisk ejerskab over leasede aktiver nærmere,
  v
  ) beregne kapital- og renteelementerne i leasingbetalinger og afskrivningsgrundlaget for leasede aktiver,
  og vi
  ) definere kategorierne af afskrivningsberettigede anlægsaktiver nærmere. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder blandt sagkyndige. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Med henblik på at supplere eller ændre nogle af de ikke-væsentlige elementer i dette direktiv bør Kommissionen bemyndiges til at vedtage retsakter, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for at i) tage hensyn til ændringer i medlemsstaternes love om selskabsformer og selskabsskatter og ændre bilag I og II i overensstemmelse hermed, ii) fastlægge yderligere definitioner,
  iii) gennemføre detaljerede regler til bekæmpelse af skatteundgåelse på en række specifikke områder, der er relevante for fradraget for vækst og investering, iv)
  definere begreberne retmæssigt og økonomisk ejerskab over leasede aktiver nærmere,
  v
  ) beregne kapital- og renteelementerne i leasingbetalinger og afskrivningsgrundlaget for leasede aktiver,
  og vi
  ) definere kategorierne af afskrivningsberettigede anlægsaktiver nærmere. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder blandt sagkyndige. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (19) | Med henblik på at supplere eller ændre nogle af de ikke-væsentlige elementer i dette direktiv bør Kommissionen bemyndiges til at vedtage retsakter, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for at i) tage hensyn til ændringer i medlemsstaternes love om selskabsformer og selskabsskatter og ændre bilag I og II i overensstemmelse hermed, ii) fastlægge yderligere definitioner, iii) definere begreberne retmæssigt og økonomisk ejerskab over leasede aktiver nærmere,
  iv
  ) beregne kapital- og renteelementerne i leasingbetalinger og afskrivningsgrundlaget for leasede aktiver,
  v
  ) definere kategorierne af afskrivningsberettigede anlægsaktiver nærmere
  og vi) udstede retningslinjer for overgangsfasen, hvor fordelingsformlen findes parallelt med andre fordelingsmetoder i forbindelserne med tredjelande
  . Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder blandt sagkyndige. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(19)

Med henblik på at supplere eller ændre nogle af de ikke-væsentlige elementer i dette direktiv bør Kommissionen bemyndiges til at vedtage retsakter, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for at i) tage hensyn til ændringer i medlemsstaternes love om selskabsformer og selskabsskatter og ændre bilag I og II i overensstemmelse hermed, ii) fastlægge yderligere definitioner, iii) definere begreberne retmæssigt og økonomisk ejerskab over leasede aktiver nærmere,
  iv
  ) beregne kapital- og renteelementerne i leasingbetalinger og afskrivningsgrundlaget for leasede aktiver,
  v
  ) definere kategorierne af afskrivningsberettigede anlægsaktiver nærmere
  og vi) udstede retningslinjer for overgangsfasen, hvor fordelingsformlen findes parallelt med andre fordelingsmetoder i forbindelserne med tredjelande
  . Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder blandt sagkyndige. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

Ændring 19

Forslag til direktiv

Betragtning 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | (19a) | Kommissionen bør overvåge den ensartede gennemførelse af dette direktiv for at undgå situationer, hvor de kompetente myndigheder i medlemsstaterne håndhæver hver deres forskellige ordning. Endvidere bør fraværet af harmoniserede regnskabsregler i Unionen ikke føre til nye muligheder for skatteplanlægning og arbitrage. Derfor ville harmoniseringen af regnskabsreglerne kunne styrke den fælles ordning, navnlig hvis og når alle EU-virksomheder hører ind under den pågældende ordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19a)

Kommissionen bør overvåge den ensartede gennemførelse af dette direktiv for at undgå situationer, hvor de kompetente myndigheder i medlemsstaterne håndhæver hver deres forskellige ordning. Endvidere bør fraværet af harmoniserede regnskabsregler i Unionen ikke føre til nye muligheder for skatteplanlægning og arbitrage. Derfor ville harmoniseringen af regnskabsreglerne kunne styrke den fælles ordning, navnlig hvis og når alle EU-virksomheder hører ind under den pågældende ordning.

Ændring 20

Forslag til direktiv

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (23) | Kommissionen
  bør være forpligtet til fem år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv at foretage en evaluering af anvendelsen og rapportere herom til Rådet. Medlemsstaterne bør være forpligtet til at meddele Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

Kommissionen
  bør være forpligtet til fem år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv at foretage en evaluering af anvendelsen og rapportere herom til Rådet. Medlemsstaterne bør være forpligtet til at meddele Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

| (23) | Eftersom dette direktiv indeholder en vigtig ændring af selskabsskattereglerne
  bør
  Kommissionen
  være forpligtet til fem år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv at foretage en
  grundig vurdering af anvendelsen og rapportere herom til Europa-Parlamentet og Rådet. Denne gennemførelsesrapport bør mindst omfatte følgende elementer: virkningerne af den beskatningsordning, der er fastsat i dette direktiv, på medlemsstaternes indtægter, fordele og ulemper ved ordningen for små og mellemstore virksomheder, konsekvenserne for en retfærdig skatteopkrævning mellem medlemsstaterne, virkninger for det indre marked som helhed, især med hensyn til en mulig fordrejning af konkurrencen mellem virksomheder, der er underlagt de nye bestemmelser, der er fastsat i dette direktiv, og antallet af virksomheder, der er omfattet i overgangsperioden. Kommissionen bør være forpligtet til ti år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv at foretage en evaluering af anvendelsen og rapportere herom til Europa-Parlamentet og Rådet.
  Medlemsstaterne bør være forpligtet til at meddele Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom dette direktiv indeholder en vigtig ændring af selskabsskattereglerne
  bør
  Kommissionen
  være forpligtet til fem år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv at foretage en
  grundig vurdering af anvendelsen og rapportere herom til Europa-Parlamentet og Rådet. Denne gennemførelsesrapport bør mindst omfatte følgende elementer: virkningerne af den beskatningsordning, der er fastsat i dette direktiv, på medlemsstaternes indtægter, fordele og ulemper ved ordningen for små og mellemstore virksomheder, konsekvenserne for en retfærdig skatteopkrævning mellem medlemsstaterne, virkninger for det indre marked som helhed, især med hensyn til en mulig fordrejning af konkurrencen mellem virksomheder, der er underlagt de nye bestemmelser, der er fastsat i dette direktiv, og antallet af virksomheder, der er omfattet i overgangsperioden. Kommissionen bør være forpligtet til ti år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv at foretage en evaluering af anvendelsen og rapportere herom til Europa-Parlamentet og Rådet.
  Medlemsstaterne bør være forpligtet til at meddele Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Ændring 21

Forslag til direktiv

Artikel 1 – stk. 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 1.   Med dette direktiv indføres der et system for et fælles grundlag til beskatning af visse selskaber, og der fastlægges regler for beregning af dette grundlag. | | 1.   Med dette direktiv indføres der
  i Unionen
  et system for et fælles grundlag til beskatning af visse selskaber, og der fastlægges regler for beregning af dette grundlag,
  herunder regler om foranstaltninger til at forhindre skatteundgåelse og om foranstaltninger, der vedrører den internationale dimension af det foreslåede skattesystem
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Med dette direktiv indføres der et system for et fælles grundlag til beskatning af visse selskaber, og der fastlægges regler for beregning af dette grundlag.

1.   Med dette direktiv indføres der
  i Unionen
  et system for et fælles grundlag til beskatning af visse selskaber, og der fastlægges regler for beregning af dette grundlag,
  herunder regler om foranstaltninger til at forhindre skatteundgåelse og om foranstaltninger, der vedrører den internationale dimension af det foreslåede skattesystem
  .

Ændring 22

Ændring 22

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 – stk. 1 – indledning

Artikel 2 – stk. 1 – indledning

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 1.   Reglerne i dette direktiv
  anvendes
  for et selskab, som er oprettet i henhold til lovene i en medlemsstat, herunder dets faste driftssteder i andre medlemsstater, hvor selskabet opfylder alle følgende betingelser: | | 1.   Reglerne i dette direktiv
  finder anvendelse
  for et selskab, som er oprettet i henhold til lovene i en medlemsstat, herunder dets
  faste og digitale
  faste driftssteder i andre medlemsstater, hvor selskabet opfylder alle følgende betingelser: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Reglerne i dette direktiv
  anvendes
  for et selskab, som er oprettet i henhold til lovene i en medlemsstat, herunder dets faste driftssteder i andre medlemsstater, hvor selskabet opfylder alle følgende betingelser:

1.   Reglerne i dette direktiv
  finder anvendelse
  for et selskab, som er oprettet i henhold til lovene i en medlemsstat, herunder dets
  faste og digitale
  faste driftssteder i andre medlemsstater, hvor selskabet opfylder alle følgende betingelser:

Ændring 23

Ændring 23

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 – stk. 1 – litra c

Artikel 2 – stk. 1 – litra c

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| c) | det er i regnskabsmæssig henseende en del af en konsolideret koncern med samlede konsoliderede indtægter på over 750 000 000 EUR i det regnskabsår, der går forud for det relevante regnskabsår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

det er i regnskabsmæssig henseende en del af en konsolideret koncern med samlede konsoliderede indtægter på over 750 000 000 EUR i det regnskabsår, der går forud for det relevante regnskabsår

| c) | det er i regnskabsmæssig henseende en del af en konsolideret koncern med samlede konsoliderede indtægter på over 750 000 000 EUR i det regnskabsår, der går forud for det relevante regnskabsår.
  Denne tærskel sænkes til nul over en maksimumsperiode på syv år. |
| --- | --- |

c)

det er i regnskabsmæssig henseende en del af en konsolideret koncern med samlede konsoliderede indtægter på over 750 000 000 EUR i det regnskabsår, der går forud for det relevante regnskabsår.
  Denne tærskel sænkes til nul over en maksimumsperiode på syv år.

Denne tærskel sænkes til nul over en maksimumsperiode på syv år.

Ændring 24

Ændring 24

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 – stk. 3

Artikel 2 – stk. 3

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 3.   Et selskab, der opfylder betingelserne i stk. 1, litra a)
  til
  b), men ikke opfylder betingelserne i
  stk. 1
  , litra c)
  til
  d), kan vælge at anvende reglerne i dette direktiv
  i en periode på fem skatteår
  , herunder også for dets faste driftssteder i andre medlemsstater.
  Denne periode forlænges automatisk med efterfølgende perioder på fem skatteår, medmindre der gives meddelelse om afbrydelse, jf. artikel 65, stk. 3. Betingelserne i stk. 1, litra a) og b), skal være opfyldt ved hver forlængelse. | | 3.   Et selskab, der opfylder betingelserne i stk. 1, litra a)
  og
  b), men ikke opfylder betingelserne i
  nævnte stykkes
  litra c)
  eller
  d), kan vælge at anvende reglerne i dette direktiv, herunder også for dets faste driftssteder i andre medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Et selskab, der opfylder betingelserne i stk. 1, litra a)
  til
  b), men ikke opfylder betingelserne i
  stk. 1
  , litra c)
  til
  d), kan vælge at anvende reglerne i dette direktiv
  i en periode på fem skatteår
  , herunder også for dets faste driftssteder i andre medlemsstater.
  Denne periode forlænges automatisk med efterfølgende perioder på fem skatteår, medmindre der gives meddelelse om afbrydelse, jf. artikel 65, stk. 3. Betingelserne i stk. 1, litra a) og b), skal være opfyldt ved hver forlængelse.

3.   Et selskab, der opfylder betingelserne i stk. 1, litra a)
  og
  b), men ikke opfylder betingelserne i
  nævnte stykkes
  litra c)
  eller
  d), kan vælge at anvende reglerne i dette direktiv, herunder også for dets faste driftssteder i andre medlemsstater.

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 – stk. 4

Artikel 2 – stk. 4

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 4.   
  Reglerne i dette direktiv finder ikke anvendelse for rederier, der er omfattet af en særlig skatteordning. Rederier, der er omfattet af en særlig skatteordning, tages med i betragtning ved fastsættelsen af, hvilke selskaber der er medlem af samme koncern, jf. artikel 3. | | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   
  Reglerne i dette direktiv finder ikke anvendelse for rederier, der er omfattet af en særlig skatteordning. Rederier, der er omfattet af en særlig skatteordning, tages med i betragtning ved fastsættelsen af, hvilke selskaber der er medlem af samme koncern, jf. artikel 3.

udgår

udgår

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 3 – stk. 1 – litra a

Artikel 3 – stk. 1 – litra a

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| a) | råderet over mere end 50 % af stemmerettighederne og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

råderet over mere end 50 % af stemmerettighederne og

råderet over mere end 50 % af stemmerettighederne og

| a) | ret til at udøve stemmerettigheder på over 50%
  , og |
| --- | --- |

a)

ret til at udøve stemmerettigheder på over 50%
  , og

ret til at udøve stemmerettigheder på over 50%

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 12

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 12

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (12) | renteudgifter til alle former for gæld, andre udgifter, der økonomisk svarer til renter, og udgifter i forbindelse med fremskaffelse af finansiering som defineret i national lovgivning, herunder betalinger til overskudsafhængige lån, tilskrevne renter på konvertible obligationer og nulkuponobligationer, betalinger til alternative finansieringsordninger, finansieringsomkostningselementer af finansielle leasingaftaler, kapitaliserede renter medtaget i balanceværdien for et tilknyttet aktiv, amortisering af kapitaliserede renter, beløb målt med henvisning til finansieringsafkast efter reglerne for intern afregning, fiktive rentebeløb i forbindelse med derivatinstrumenter eller afdækningsordninger relateret til en enheds låntagning,
  normalafkastet af udvidelser af egenkapitalen som omhandlet i dette direktivs artikel 11
  , visse gevinster og tab ved lån i udenlandsk valuta og instrumenter i forbindelse med fremskaffelse af finansiering, garantigebyrer for finansieringsordninger, stiftelsesgebyrer og lignende udgifter i forbindelse med lån af finansielle midler "overstigende låneomkostninger": |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(12)

renteudgifter til alle former for gæld, andre udgifter, der økonomisk svarer til renter, og udgifter i forbindelse med fremskaffelse af finansiering som defineret i national lovgivning, herunder betalinger til overskudsafhængige lån, tilskrevne renter på konvertible obligationer og nulkuponobligationer, betalinger til alternative finansieringsordninger, finansieringsomkostningselementer af finansielle leasingaftaler, kapitaliserede renter medtaget i balanceværdien for et tilknyttet aktiv, amortisering af kapitaliserede renter, beløb målt med henvisning til finansieringsafkast efter reglerne for intern afregning, fiktive rentebeløb i forbindelse med derivatinstrumenter eller afdækningsordninger relateret til en enheds låntagning,
  normalafkastet af udvidelser af egenkapitalen som omhandlet i dette direktivs artikel 11
  , visse gevinster og tab ved lån i udenlandsk valuta og instrumenter i forbindelse med fremskaffelse af finansiering, garantigebyrer for finansieringsordninger, stiftelsesgebyrer og lignende udgifter i forbindelse med lån af finansielle midler "overstigende låneomkostninger":

normalafkastet af udvidelser af egenkapitalen som omhandlet i dette direktivs artikel 11

| (12) | renteudgifter til alle former for gæld, andre udgifter, der økonomisk svarer til renter, og udgifter i forbindelse med fremskaffelse af finansiering som defineret i national lovgivning, herunder betalinger til overskudsafhængige lån, tilskrevne renter på konvertible obligationer og nulkuponobligationer, betalinger til alternative finansieringsordninger, finansieringsomkostningselementer af finansielle leasingaftaler, kapitaliserede renter medtaget i balanceværdien for et tilknyttet aktiv, amortisering af kapitaliserede renter, beløb målt med henvisning til finansieringsafkast efter reglerne for intern afregning, fiktive rentebeløb i forbindelse med derivatinstrumenter eller afdækningsordninger relateret til en enheds låntagning, visse gevinster og tab ved lån i udenlandsk valuta og instrumenter i forbindelse med fremskaffelse af finansiering, garantigebyrer for finansieringsordninger, stiftelsesgebyrer og lignende udgifter i forbindelse med lån af finansielle midler "overstigende låneomkostninger": |
| --- | --- |

(12)

renteudgifter til alle former for gæld, andre udgifter, der økonomisk svarer til renter, og udgifter i forbindelse med fremskaffelse af finansiering som defineret i national lovgivning, herunder betalinger til overskudsafhængige lån, tilskrevne renter på konvertible obligationer og nulkuponobligationer, betalinger til alternative finansieringsordninger, finansieringsomkostningselementer af finansielle leasingaftaler, kapitaliserede renter medtaget i balanceværdien for et tilknyttet aktiv, amortisering af kapitaliserede renter, beløb målt med henvisning til finansieringsafkast efter reglerne for intern afregning, fiktive rentebeløb i forbindelse med derivatinstrumenter eller afdækningsordninger relateret til en enheds låntagning, visse gevinster og tab ved lån i udenlandsk valuta og instrumenter i forbindelse med fremskaffelse af finansiering, garantigebyrer for finansieringsordninger, stiftelsesgebyrer og lignende udgifter i forbindelse med lån af finansielle midler "overstigende låneomkostninger":

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 30 a (ny)

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 30 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | 30a) | "usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner": en jurisdiktion, hvor én af følgende betingelser er opfyldt:








  a) | jurisdiktionen opfylder ikke internationale standarder for gennemsigtighed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

30a)

"usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner": en jurisdiktion, hvor én af følgende betingelser er opfyldt:

"usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner": en jurisdiktion, hvor én af følgende betingelser er opfyldt:

a)

jurisdiktionen opfylder ikke internationale standarder for gennemsigtighed

jurisdiktionen opfylder ikke internationale standarder for gennemsigtighed

| b) | der findes potentielle præferenceordninger inden for jurisdiktionen |
| --- | --- |

b)

der findes potentielle præferenceordninger inden for jurisdiktionen

der findes potentielle præferenceordninger inden for jurisdiktionen

| c) | der findes et skattesystem med ingen selskabsskat eller med en selskabsskattesats tæt på nul inden for jurisdiktionen; |
| --- | --- |

c)

der findes et skattesystem med ingen selskabsskat eller med en selskabsskattesats tæt på nul inden for jurisdiktionen;

der findes et skattesystem med ingen selskabsskat eller med en selskabsskattesats tæt på nul inden for jurisdiktionen;

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 30 b (ny)

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 30 b (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | 30b) | "økonomiske substans": faktuelle kriterier, herunder inden for rammerne af den digitale økonomi, som kan bruges til at definere en virksomheds skattepligtige tilstedeværelse, såsom eksistensen af menneskelige og materielle ressourcer, der er specifikke for enheden, dens ledelsesautonomi, dens juridiske status, de indtægter den genererer og, hvor det er relevant, arten af dens aktiver. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

30b)

30b)

"økonomiske substans": faktuelle kriterier, herunder inden for rammerne af den digitale økonomi, som kan bruges til at definere en virksomheds skattepligtige tilstedeværelse, såsom eksistensen af menneskelige og materielle ressourcer, der er specifikke for enheden, dens ledelsesautonomi, dens juridiske status, de indtægter den genererer og, hvor det er relevant, arten af dens aktiver.

"økonomiske substans": faktuelle kriterier, herunder inden for rammerne af den digitale økonomi, som kan bruges til at definere en virksomheds skattepligtige tilstedeværelse, såsom eksistensen af menneskelige og materielle ressourcer, der er specifikke for enheden, dens ledelsesautonomi, dens juridiske status, de indtægter den genererer og, hvor det er relevant, arten af dens aktiver.

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 30 c (ny)

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 30 c (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | 30c) | "skuffeselskab": enhver juridisk enhed uden økonomisk substans og oprettet med et rent skattemæssigt formål |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

30c)

"skuffeselskab": enhver juridisk enhed uden økonomisk substans og oprettet med et rent skattemæssigt formål

"skuffeselskab": enhver juridisk enhed uden økonomisk substans og oprettet med et rent skattemæssigt formål

Ændring 31

Ændring 31

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 30 d (ny)

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 30 d (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | 30d) | "royalty-udgift": udgift hidrørende fra betaling af enhver art som vederlag for anvendelse af eller ret til at anvende ophavsretten til et litterært, kunstnerisk eller videnskabeligt værk, inklusive kinematografisk film og software, ethvert patent, varemærke, design eller enhver model, plan, hemmelig formel eller proces, eller for oplysninger vedrørende branchemæssig, kommerciel eller videnskabelige erfaring eller andre immaterielle aktiver; betalinger for anvendelse af eller retten til at anvende industrielt, kommercielt eller videnskabeligt udstyr anses for en royalty-udgift |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

30d)

30d)

"royalty-udgift": udgift hidrørende fra betaling af enhver art som vederlag for anvendelse af eller ret til at anvende ophavsretten til et litterært, kunstnerisk eller videnskabeligt værk, inklusive kinematografisk film og software, ethvert patent, varemærke, design eller enhver model, plan, hemmelig formel eller proces, eller for oplysninger vedrørende branchemæssig, kommerciel eller videnskabelige erfaring eller andre immaterielle aktiver; betalinger for anvendelse af eller retten til at anvende industrielt, kommercielt eller videnskabeligt udstyr anses for en royalty-udgift

"royalty-udgift": udgift hidrørende fra betaling af enhver art som vederlag for anvendelse af eller ret til at anvende ophavsretten til et litterært, kunstnerisk eller videnskabeligt værk, inklusive kinematografisk film og software, ethvert patent, varemærke, design eller enhver model, plan, hemmelig formel eller proces, eller for oplysninger vedrørende branchemæssig, kommerciel eller videnskabelige erfaring eller andre immaterielle aktiver; betalinger for anvendelse af eller retten til at anvende industrielt, kommercielt eller videnskabeligt udstyr anses for en royalty-udgift

Ændring 32

Ændring 32

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 30 e (ny)

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 30 e (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | 30e) | "interne afregningspriser": de priser, som et selskab benytter ved overførsel af fysiske varer eller immaterielle aktiver eller ved levering af tjenesteydelser til tilknyttede selskaber |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

30e)

"interne afregningspriser": de priser, som et selskab benytter ved overførsel af fysiske varer eller immaterielle aktiver eller ved levering af tjenesteydelser til tilknyttede selskaber

"interne afregningspriser": de priser, som et selskab benytter ved overførsel af fysiske varer eller immaterielle aktiver eller ved levering af tjenesteydelser til tilknyttede selskaber

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 31

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 31

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (31) | "hybridt mismatch":
  en situation mellem
  et
  skattesubjekt og et tilknyttet selskab eller et struktureret arrangement mellem parter
  i
  forskellige skattejurisdiktioner
  ,
  hvor de følgende resultater skyldes forskelle i den retlige kvalificering af et finansielt instrument eller en finansiel enhed eller forskelle
  i
  behandlingen af en handelsmæssig tilstedeværelse som et fast driftssted:








  a) | der foretages et fradrag i skattegrundlaget for den samme betaling eller for de samme udgifter eller tab i både den jurisdiktion, som betalingen stammer fra, hvor udgifterne er pådraget eller tabene er lidt, og i en anden jurisdiktion ("dobbelt fradrag")
  , |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(31)

"hybridt mismatch":
  en situation mellem
  et
  skattesubjekt og et tilknyttet selskab eller et struktureret arrangement mellem parter
  i
  forskellige skattejurisdiktioner
  ,
  hvor de følgende resultater skyldes forskelle i den retlige kvalificering af et finansielt instrument eller en finansiel enhed eller forskelle
  i
  behandlingen af en handelsmæssig tilstedeværelse som et fast driftssted:

en situation mellem

skattesubjekt og et tilknyttet selskab eller et struktureret arrangement mellem parter

forskellige skattejurisdiktioner

hvor de følgende resultater skyldes forskelle i den retlige kvalificering af et finansielt instrument eller en finansiel enhed eller forskelle

behandlingen af en handelsmæssig tilstedeværelse som et fast driftssted:

a)

der foretages et fradrag i skattegrundlaget for den samme betaling eller for de samme udgifter eller tab i både den jurisdiktion, som betalingen stammer fra, hvor udgifterne er pådraget eller tabene er lidt, og i en anden jurisdiktion ("dobbelt fradrag")
  ,

der foretages et fradrag i skattegrundlaget for den samme betaling eller for de samme udgifter eller tab i både den jurisdiktion, som betalingen stammer fra, hvor udgifterne er pådraget eller tabene er lidt, og i en anden jurisdiktion ("dobbelt fradrag")

| b) | der foretages et fradrag i skattegrundlaget i den jurisdiktion, som betalingen stammer fra, mens samme betaling ikke medregnes skattemæssigt i den anden jurisdiktion ("fradrag uden medregning")
  , |
| --- | --- |

b)

der foretages et fradrag i skattegrundlaget i den jurisdiktion, som betalingen stammer fra, mens samme betaling ikke medregnes skattemæssigt i den anden jurisdiktion ("fradrag uden medregning")
  ,

der foretages et fradrag i skattegrundlaget i den jurisdiktion, som betalingen stammer fra, mens samme betaling ikke medregnes skattemæssigt i den anden jurisdiktion ("fradrag uden medregning")

| c) | ved forskelle i behandlingen af en handelsmæssig tilstedeværelse som et fast driftssted, ikkebeskatning af indkomst, som stammer fra en jurisdiktion, mens den samme indkomst ikke medregnes skattemæssigt i den anden jurisdiktion ("ikkebeskatning uden medregning").



  Der er kun tale om et hybridt mismatch, for så vidt som den samme betaling, der fradrages, eller de samme udgifter, der pådrages, eller tab, der lides, i to jurisdiktioner overstiger den indkomst, der medregnes i begge jurisdiktioner, og som kan tilskrives samme oprindelse.


  Et hybridt mismatch omfatter også overførsel af finansielle instrumenter i forbindelse med et struktureret arrangement, der involverer et skattesubjekt, hvor det underliggende afkast af det overførte finansielle instrument skattemæssigt behandles som værende afledt samtidigt af mere end én af parterne i arrangementet, som er skattemæssigt hjemmehørende i forskellige jurisdiktioner, med følgende resultater:







  a) | et fradrag for en betaling i forbindelse med det underliggende afkast, uden at denne betaling på tilsvarende vis medregnes skattemæssigt, medmindre det underliggende afkast medregnes i en af de involverede parters skattepligtige indkomst |
| --- | --- | --- |

c)

ved forskelle i behandlingen af en handelsmæssig tilstedeværelse som et fast driftssted, ikkebeskatning af indkomst, som stammer fra en jurisdiktion, mens den samme indkomst ikke medregnes skattemæssigt i den anden jurisdiktion ("ikkebeskatning uden medregning").

ved forskelle i behandlingen af en handelsmæssig tilstedeværelse som et fast driftssted, ikkebeskatning af indkomst, som stammer fra en jurisdiktion, mens den samme indkomst ikke medregnes skattemæssigt i den anden jurisdiktion ("ikkebeskatning uden medregning").

Der er kun tale om et hybridt mismatch, for så vidt som den samme betaling, der fradrages, eller de samme udgifter, der pådrages, eller tab, der lides, i to jurisdiktioner overstiger den indkomst, der medregnes i begge jurisdiktioner, og som kan tilskrives samme oprindelse.

Et hybridt mismatch omfatter også overførsel af finansielle instrumenter i forbindelse med et struktureret arrangement, der involverer et skattesubjekt, hvor det underliggende afkast af det overførte finansielle instrument skattemæssigt behandles som værende afledt samtidigt af mere end én af parterne i arrangementet, som er skattemæssigt hjemmehørende i forskellige jurisdiktioner, med følgende resultater:

a)

et fradrag for en betaling i forbindelse med det underliggende afkast, uden at denne betaling på tilsvarende vis medregnes skattemæssigt, medmindre det underliggende afkast medregnes i en af de involverede parters skattepligtige indkomst

et fradrag for en betaling i forbindelse med det underliggende afkast, uden at denne betaling på tilsvarende vis medregnes skattemæssigt, medmindre det underliggende afkast medregnes i en af de involverede parters skattepligtige indkomst

| b) | et nedslag for indeholdt skat på en betaling afledt af det overførte finansielle instrument til mere end en af de involverede parter "struktureret arrangement": |
| --- | --- |

b)

et nedslag for indeholdt skat på en betaling afledt af det overførte finansielle instrument til mere end en af de involverede parter "struktureret arrangement":

et nedslag for indeholdt skat på en betaling afledt af det overførte finansielle instrument til mere end en af de involverede parter "struktureret arrangement":

| (31) | "hybridt mismatch": et
  hybridt mismatch som defineret
  i
  artikel 2
  ,
  nr. 9)
  , i
  direktiv (EU) 2016/1164 |
| --- | --- |

(31)

"hybridt mismatch": et
  hybridt mismatch som defineret
  i
  artikel 2
  ,
  nr. 9)
  , i
  direktiv (EU) 2016/1164

hybridt mismatch som defineret

artikel 2

nr. 9)

direktiv (EU) 2016/1164

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 32

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 32

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| (32) | et arrangement, der indebærer et hybridt mismatch, hvor dette mismatch er prissat i vilkårene for det pågældende arrangement, eller et arrangement, der er udformet med henblik på at skabe et af resultaterne af hybride mismatch, medmindre skattesubjektet eller et tilknyttet selskab ikke med rimelighed kunne forventes at være bekendt med det hybride mismatch og ikke får del i værdien af den skattefordel, der følger af det hybride mismatch "national selskabsskattelov": |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(32)

et arrangement, der indebærer et hybridt mismatch, hvor dette mismatch er prissat i vilkårene for det pågældende arrangement, eller et arrangement, der er udformet med henblik på at skabe et af resultaterne af hybride mismatch, medmindre skattesubjektet eller et tilknyttet selskab ikke med rimelighed kunne forventes at være bekendt med det hybride mismatch og ikke får del i værdien af den skattefordel, der følger af det hybride mismatch "national selskabsskattelov":

et arrangement, der indebærer et hybridt mismatch, hvor dette mismatch er prissat i vilkårene for det pågældende arrangement, eller et arrangement, der er udformet med henblik på at skabe et af resultaterne af hybride mismatch, medmindre skattesubjektet eller et tilknyttet selskab ikke med rimelighed kunne forventes at være bekendt med det hybride mismatch og ikke får del i værdien af den skattefordel, der følger af det hybride mismatch "national selskabsskattelov":

udgår

udgår

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 33 a (ny)

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 33 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | 33a) | "digitalt fast driftssted": en betydelig digital tilstedeværelse af et skattesubjekt, som leverer tjenester i en jurisdiktion, der er rettet mod forbrugere eller virksomheder i den pågældende jurisdiktion, i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i artikel 5, stk. 2a |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

33a)

33a)

"digitalt fast driftssted": en betydelig digital tilstedeværelse af et skattesubjekt, som leverer tjenester i en jurisdiktion, der er rettet mod forbrugere eller virksomheder i den pågældende jurisdiktion, i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i artikel 5, stk. 2a

"digitalt fast driftssted": en betydelig digital tilstedeværelse af et skattesubjekt, som leverer tjenester i en jurisdiktion, der er rettet mod forbrugere eller virksomheder i den pågældende jurisdiktion, i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i artikel 5, stk. 2a

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 33 b (ny)

Artikel 4 – stk. 1 – nr. 33 b (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | 33b) | "europæisk skatteidentifikationsnummer"eller "TIN": et nummer som defineret i Kommissionens meddelelse af 6. december 2012, der omfatter en handlingsplan med henblik på at fremme bekæmpelsen af svindel og skatteunddragelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

33b)

"europæisk skatteidentifikationsnummer"eller "TIN": et nummer som defineret i Kommissionens meddelelse af 6. december 2012, der omfatter en handlingsplan med henblik på at fremme bekæmpelsen af svindel og skatteunddragelse

"europæisk skatteidentifikationsnummer"eller "TIN": et nummer som defineret i Kommissionens meddelelse af 6. december 2012, der omfatter en handlingsplan med henblik på at fremme bekæmpelsen af svindel og skatteunddragelse

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 2

Artikel 4 – stk. 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Kommissionen kan vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 66 med henblik på at fastlægge definitioner af flere begreber. | | Kommissionen kan vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 66 med henblik på at
  ajourføre nuværende definitioner eller
  fastlægge definitioner af flere begreber. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen kan vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 66 med henblik på at fastlægge definitioner af flere begreber.

Kommissionen kan vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 66 med henblik på at
  ajourføre nuværende definitioner eller
  fastlægge definitioner af flere begreber.

ajourføre nuværende definitioner eller

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 – stk. 1 – indledning

Artikel 5 – stk. 1 – indledning

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 1. | Et skattesubjekt anses for at have et fast driftssted i en anden medlemsstat end den
  medlemsstat
  , hvor det er skattemæssigt hjemmehørende, når det har et fast
  sted
  i den anden medlemsstat, gennem hvilket det helt eller delvis udøver sin aktivitet, herunder især: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Et skattesubjekt anses for at have et fast driftssted i en anden medlemsstat end den
  medlemsstat
  , hvor det er skattemæssigt hjemmehørende, når det har et fast
  sted
  i den anden medlemsstat, gennem hvilket det helt eller delvis udøver sin aktivitet, herunder især:

medlemsstat

sted

| 1. | Et skattesubjekt anses for at have et fast driftssted,
  hvilket omfatter et digitalt fast driftssted
  , i en anden medlemsstat end den
  jurisdiktion
  , hvor det er skattemæssigt hjemmehørende, når det har et fast
  forretningssted eller en digital tilstedeværelse
  i den anden medlemsstat, gennem hvilket det helt eller delvis udøver sin aktivitet, herunder især: |
| --- | --- |

1.

Et skattesubjekt anses for at have et fast driftssted,
  hvilket omfatter et digitalt fast driftssted
  , i en anden medlemsstat end den
  jurisdiktion
  , hvor det er skattemæssigt hjemmehørende, når det har et fast
  forretningssted eller en digital tilstedeværelse
  i den anden medlemsstat, gennem hvilket det helt eller delvis udøver sin aktivitet, herunder især:

hvilket omfatter et digitalt fast driftssted

jurisdiktion

forretningssted eller en digital tilstedeværelse

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 – stk. 1 – litra f a (nyt)

Artikel 5 – stk. 1 – litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | fa) | en digital platform eller enhver anden form for digital forretningsmodel baseret på indsamling og udnyttelse af oplysninger til kommercielle formål |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

en digital platform eller enhver anden form for digital forretningsmodel baseret på indsamling og udnyttelse af oplysninger til kommercielle formål

en digital platform eller enhver anden form for digital forretningsmodel baseret på indsamling og udnyttelse af oplysninger til kommercielle formål

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 – stk. 2 a (nyt)

Artikel 5 – stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.   
  Hvis et skattesubjekt, der er hjemmehørende i én jurisdiktion, giver adgang til eller tilbyder en digital platform, som f.eks. en elektronisk applikation, en database, en onlinemarkedsplads, lagerplads, eller tilbyder søgemaskine- eller reklametjenester på et websted eller i en elektronisk applikation, anses dette skattesubjekt for at have et fast digitalt driftssted i en anden medlemsstat end den jurisdiktion, hvori det er skattemæssigt hjemmehørende, såfremt skattesubjektets eller et tilknyttet selskabs samlede indtægter som følge af fjernbetalingstransaktioner hidrørende fra ovennævnte digitale platforme i den jurisdiktion, hvor det ikke er hjemmehørende, overstiger 5 000 000 EUR om året, og hvor én af følgende betingelser er opfyldt








  a) | mindst 1 000 registrerede individuelle brugere per måned med bopæl i en anden medlemsstat end den jurisdiktion, hvor skattesubjektet er skattemæssigt hjemmehørende og har logget på eller har besøgt skattesubjektets digitale platform |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.   
  Hvis et skattesubjekt, der er hjemmehørende i én jurisdiktion, giver adgang til eller tilbyder en digital platform, som f.eks. en elektronisk applikation, en database, en onlinemarkedsplads, lagerplads, eller tilbyder søgemaskine- eller reklametjenester på et websted eller i en elektronisk applikation, anses dette skattesubjekt for at have et fast digitalt driftssted i en anden medlemsstat end den jurisdiktion, hvori det er skattemæssigt hjemmehørende, såfremt skattesubjektets eller et tilknyttet selskabs samlede indtægter som følge af fjernbetalingstransaktioner hidrørende fra ovennævnte digitale platforme i den jurisdiktion, hvor det ikke er hjemmehørende, overstiger 5 000 000 EUR om året, og hvor én af følgende betingelser er opfyldt

a)

mindst 1 000 registrerede individuelle brugere per måned med bopæl i en anden medlemsstat end den jurisdiktion, hvor skattesubjektet er skattemæssigt hjemmehørende og har logget på eller har besøgt skattesubjektets digitale platform

| b) | mindst 1 000 digitale kontrakter, der er indgået per måned med kunder eller brugere med bopæl i den jurisdiktion, hvor skattesubjektet ikke er hjemmehørende, i løbet af et skatteår |
| --- | --- |

b)

mindst 1 000 digitale kontrakter, der er indgået per måned med kunder eller brugere med bopæl i den jurisdiktion, hvor skattesubjektet ikke er hjemmehørende, i løbet af et skatteår

| c) | mængden af digitalt indhold, som skattesubjektet har indsamlet i løbet af et skatteår, overstiger 10 % af koncernens samlede lagrede digitale indhold.



  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 66 vedrørende ændring af dette direktiv ved at justere de faktorer, der er anført i dette stykkes litra a), b) og c) på grundlag af udviklingen i internationale aftaler.


  Hvis en eller flere af de i litra a), b) og c) anførte digitale faktorer i tillæg til det i første afsnit af dette stykke fastsatte indtægtsbestemte tærskel finder anvendelse på et skattesubjekt i den relevante medlemsstat, anses skattesubjektet for at have et fast driftssted i denne medlemsstat.


  Et skattesubjekt er forpligtet til at give skattemyndighederne alle relevante oplysninger for fastsættelsen af et fast driftssted eller et fast digitalt driftssted i overensstemmelse med denne artikel. |
| --- | --- |

c)

mængden af digitalt indhold, som skattesubjektet har indsamlet i løbet af et skatteår, overstiger 10 % af koncernens samlede lagrede digitale indhold.

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 9 – stk. 3 – afsnit 1

Artikel 9 – stk. 3 – afsnit 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Foruden de beløb, der er fradragsberettigede som omkostninger til forskning og udvikling, jf. stk. 2, kan skattesubjektet også for hvert skatteår fradrage yderligere 50 % af sådanne omkostninger, som det har pådraget sig i løbet af det pågældende år, undtagen omkostninger til flytbare materielle anlægsaktiver. Hvis omkostningerne til forskning og udvikling overstiger 20 000 000 EUR, kan skattesubjektet fradrage 25 % af det overskydende beløb. | | For omkostninger til forskning og udvikling, der ikke overstiger 20 000 000 EUR, og som vedrører personale, herunder lønninger, underleverandører, vikarer og freelancere, modtager skattesubjektet et skattefradrag på 10 % af de afholdte udgifter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Foruden de beløb, der er fradragsberettigede som omkostninger til forskning og udvikling, jf. stk. 2, kan skattesubjektet også for hvert skatteår fradrage yderligere 50 % af sådanne omkostninger, som det har pådraget sig i løbet af det pågældende år, undtagen omkostninger til flytbare materielle anlægsaktiver. Hvis omkostningerne til forskning og udvikling overstiger 20 000 000 EUR, kan skattesubjektet fradrage 25 % af det overskydende beløb.

Foruden de beløb, der er fradragsberettigede som omkostninger til forskning og udvikling, jf. stk. 2, kan skattesubjektet også for hvert skatteår fradrage yderligere 50 % af sådanne omkostninger, som det har pådraget sig i løbet af det pågældende år, undtagen omkostninger til flytbare materielle anlægsaktiver. Hvis omkostningerne til forskning og udvikling overstiger 20 000 000 EUR, kan skattesubjektet fradrage 25 % af det overskydende beløb.

For omkostninger til forskning og udvikling, der ikke overstiger 20 000 000 EUR, og som vedrører personale, herunder lønninger, underleverandører, vikarer og freelancere, modtager skattesubjektet et skattefradrag på 10 % af de afholdte udgifter.

For omkostninger til forskning og udvikling, der ikke overstiger 20 000 000 EUR, og som vedrører personale, herunder lønninger, underleverandører, vikarer og freelancere, modtager skattesubjektet et skattefradrag på 10 % af de afholdte udgifter.

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 9 – stk. 3 – afsnit 2

Artikel 9 – stk. 3 – afsnit 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Uanset første afsnit kan skattesubjektet fradrage yderligere 100 % af sine omkostninger til forskning og udvikling op til 20 000 000 EUR, forudsat at skattesubjektet opfylder alle følgende betingelser:








  a) | det er en ikke-børsnoteret virksomhed med mindre end 50 ansatte og en årlig omsætning og/eller et samlet årligt resultat på højst 10 000 000 EUR |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Uanset første afsnit kan skattesubjektet fradrage yderligere 100 % af sine omkostninger til forskning og udvikling op til 20 000 000 EUR, forudsat at skattesubjektet opfylder alle følgende betingelser:

Uanset første afsnit kan skattesubjektet fradrage yderligere 100 % af sine omkostninger til forskning og udvikling op til 20 000 000 EUR, forudsat at skattesubjektet opfylder alle følgende betingelser:

a)

det er en ikke-børsnoteret virksomhed med mindre end 50 ansatte og en årlig omsætning og/eller et samlet årligt resultat på højst 10 000 000 EUR

det er en ikke-børsnoteret virksomhed med mindre end 50 ansatte og en årlig omsætning og/eller et samlet årligt resultat på højst 10 000 000 EUR

| b) | det har ikke været registreret i mere end fem år. Hvis skattesubjektet ikke er underlagt registrering, kan begyndelsen af perioden på fem år regnes fra det tidspunkt, hvor virksomheden enten påbegynder eller skal svare skat af sin økonomiske aktivitet |
| --- | --- |

b)

det har ikke været registreret i mere end fem år. Hvis skattesubjektet ikke er underlagt registrering, kan begyndelsen af perioden på fem år regnes fra det tidspunkt, hvor virksomheden enten påbegynder eller skal svare skat af sin økonomiske aktivitet

det har ikke været registreret i mere end fem år. Hvis skattesubjektet ikke er underlagt registrering, kan begyndelsen af perioden på fem år regnes fra det tidspunkt, hvor virksomheden enten påbegynder eller skal svare skat af sin økonomiske aktivitet

| c) | det er ikke blevet dannet ved en fusion |
| --- | --- |

c)

det er ikke blevet dannet ved en fusion

det er ikke blevet dannet ved en fusion

| d) | det har ikke nogen tilknyttede selskaber. |
| --- | --- |

d)

det har ikke nogen tilknyttede selskaber.

det har ikke nogen tilknyttede selskaber.

udgår

udgår

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| [...] | | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

[...]

[...]

udgår

udgår

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 12 – stk. 1 – litra b

Artikel 12 – stk. 1 – litra b

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| b) | 50 % af repræsentationsomkostninger, op til et beløb, der ikke overstiger [x] % af indtægterne i løbet af skatteåret |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

50 % af repræsentationsomkostninger, op til et beløb, der ikke overstiger [x] % af indtægterne i løbet af skatteåret

| b) | 50 % af
  almindelige og nødvendige
  repræsentationsomkostninger,
  der er direkte forbundet eller associeret med skattesubjektets virksomhed
  , op til et beløb, der ikke overstiger [x] % af indtægterne i løbet af skatteåret |
| --- | --- |

b)

50 % af
  almindelige og nødvendige
  repræsentationsomkostninger,
  der er direkte forbundet eller associeret med skattesubjektets virksomhed
  , op til et beløb, der ikke overstiger [x] % af indtægterne i løbet af skatteåret

almindelige og nødvendige

der er direkte forbundet eller associeret med skattesubjektets virksomhed

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 12 – stk. 1 – litra c

Artikel 12 – stk. 1 – litra c

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| c) | overførsler af tilbageholdt overskud til en reserve, som indgår i selskabets egenkapital |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

overførsler af tilbageholdt overskud til en reserve, som indgår i selskabets egenkapital

| c) | overførsler af tilbageholdt overskud til en reserve, som indgår i selskabets egenkapital,
  bortset fra overskud til en reserve tilbageholdt af andelsselskaber og andelskonsortier, både under selskabets nuværende aktivitet og efter udløbet heraf, i overensstemmelse med de nationale skatteregler |
| --- | --- |

c)

overførsler af tilbageholdt overskud til en reserve, som indgår i selskabets egenkapital,
  bortset fra overskud til en reserve tilbageholdt af andelsselskaber og andelskonsortier, både under selskabets nuværende aktivitet og efter udløbet heraf, i overensstemmelse med de nationale skatteregler

bortset fra overskud til en reserve tilbageholdt af andelsselskaber og andelskonsortier, både under selskabets nuværende aktivitet og efter udløbet heraf, i overensstemmelse med de nationale skatteregler

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 12 – stk. 1 – litra j a (nyt)

Artikel 12 – stk. 1 – litra j a (nyt)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | ja) | udgifter til modtagere i lande, der er nævnt på den europæiske liste over usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner (også kendt som "skattelylande") |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ja)

ja)

udgifter til modtagere i lande, der er nævnt på den europæiske liste over usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner (også kendt som "skattelylande")

udgifter til modtagere i lande, der er nævnt på den europæiske liste over usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner (også kendt som "skattelylande")

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 13 – stk. 2 – afsnit 1

Artikel 13 – stk. 2 – afsnit 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Overstigende låneomkostninger er fradragsberettigede i det skatteår, hvor de pådrages, op til højst
  30
  % af skattesubjektets resultat før renter, skat og af- og nedskrivninger (EBITDA) eller op til højst
  3 000 000
  EUR, alt efter hvilket beløb der er størst. | | Overstigende låneomkostninger er fradragsberettigede i det skatteår, hvor de pådrages, op til højst
  10
  % af skattesubjektets resultat før renter, skat og af- og nedskrivninger (EBITDA) eller op til højst
  1 000 000
  EUR, alt efter hvilket beløb der er størst. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Overstigende låneomkostninger er fradragsberettigede i det skatteår, hvor de pådrages, op til højst
  30
  % af skattesubjektets resultat før renter, skat og af- og nedskrivninger (EBITDA) eller op til højst
  3 000 000
  EUR, alt efter hvilket beløb der er størst.

30

3 000 000

Overstigende låneomkostninger er fradragsberettigede i det skatteår, hvor de pådrages, op til højst
  10
  % af skattesubjektets resultat før renter, skat og af- og nedskrivninger (EBITDA) eller op til højst
  1 000 000
  EUR, alt efter hvilket beløb der er størst.

10

1 000 000

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 13 – stk. 2 – afsnit 2

Artikel 13 – stk. 2 – afsnit 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Hvis et skattesubjekt har tilladelse til eller er forpligtet til at handle på vegne af en koncern som defineret i de nationale regler for koncernbeskatning, skal hele koncernen behandles som et skattesubjekt med henblik på denne artikel. Under sådanne omstændigheder beregnes de overstigende låneomkostninger og EBITDA for hele koncernen. Beløbet på
  3 000 000
  EUR vil i så tilfælde også gælde for hele koncernen. | | Hvis et skattesubjekt har tilladelse til eller er forpligtet til at handle på vegne af en koncern som defineret i de nationale regler for koncernbeskatning, skal hele koncernen behandles som et skattesubjekt med henblik på denne artikel. Under sådanne omstændigheder beregnes de overstigende låneomkostninger og EBITDA for hele koncernen. Beløbet på
  1 000 000
  EUR vil i så tilfælde også gælde for hele koncernen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis et skattesubjekt har tilladelse til eller er forpligtet til at handle på vegne af en koncern som defineret i de nationale regler for koncernbeskatning, skal hele koncernen behandles som et skattesubjekt med henblik på denne artikel. Under sådanne omstændigheder beregnes de overstigende låneomkostninger og EBITDA for hele koncernen. Beløbet på
  3 000 000
  EUR vil i så tilfælde også gælde for hele koncernen.

3 000 000

Hvis et skattesubjekt har tilladelse til eller er forpligtet til at handle på vegne af en koncern som defineret i de nationale regler for koncernbeskatning, skal hele koncernen behandles som et skattesubjekt med henblik på denne artikel. Under sådanne omstændigheder beregnes de overstigende låneomkostninger og EBITDA for hele koncernen. Beløbet på
  1 000 000
  EUR vil i så tilfælde også gælde for hele koncernen.

1 000 000

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 13 – stk. 6

Artikel 13 – stk. 6

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 6.   Overstigende låneomkostninger, der ikke kan fradrages i et givet skatteår, fremføres
  uden tidsbegrænsning
  . | | 6.   Overstigende låneomkostninger, der ikke kan fradrages i et givet skatteår, fremføres
  i fem år
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Overstigende låneomkostninger, der ikke kan fradrages i et givet skatteår, fremføres
  uden tidsbegrænsning
  .

6.   Overstigende låneomkostninger, der ikke kan fradrages i et givet skatteår, fremføres
  i fem år
  .

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 14 a (ny)

Artikel 14 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | Artikel 14a
  Specifikke undtagelser


  Overskud til en reserve tilbageholdt af andelsselskaber og andelskonsortier, både under selskabets nuværende aktivitet og efter udløbet heraf, samt ydelser fra andelsselskaber og andelskonsortier til deres egne medlemmer er fradragsberettigede, når fradraget er tilladt i henhold til nationale skatteregler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 14a

Specifikke undtagelser

Overskud til en reserve tilbageholdt af andelsselskaber og andelskonsortier, både under selskabets nuværende aktivitet og efter udløbet heraf, samt ydelser fra andelsselskaber og andelskonsortier til deres egne medlemmer er fradragsberettigede, når fradraget er tilladt i henhold til nationale skatteregler.

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 29

Artikel 29

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 29
  Exitbeskatning



  1.
     
  Et beløb svarende til markedsværdien af overførte aktiver på aktivernes udflytningstidspunkt, minus deres skattemæssige værdi, behandles som en optjent indtægt i følgende situationer:








  a) | når et skattesubjekt overfører aktiver fra sit hovedsæde til sit faste driftssted i en anden medlemsstat eller i et tredjeland |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 29

Exitbeskatning

1.
     
  Et beløb svarende til markedsværdien af overførte aktiver på aktivernes udflytningstidspunkt, minus deres skattemæssige værdi, behandles som en optjent indtægt i følgende situationer:

a)

når et skattesubjekt overfører aktiver fra sit hovedsæde til sit faste driftssted i en anden medlemsstat eller i et tredjeland

| b) | når et skattesubjekt overfører aktiver fra sit faste driftssted i en medlemsstat til sit hovedsæde eller et andet fast driftssted i en anden medlemsstat eller i et tredjeland, for så vidt som den medlemsstat, hvor det faste driftssted er beliggende, på grund af overførslen ikke længere har ret til at beskatte de overførte aktiver |
| --- | --- |

b)

når et skattesubjekt overfører aktiver fra sit faste driftssted i en medlemsstat til sit hovedsæde eller et andet fast driftssted i en anden medlemsstat eller i et tredjeland, for så vidt som den medlemsstat, hvor det faste driftssted er beliggende, på grund af overførslen ikke længere har ret til at beskatte de overførte aktiver

| c) | når et skattesubjekt flytter sit skattemæssige hjemsted til en anden medlemsstat eller til et tredjeland, med undtagelse af de aktiver der i praksis reelt forbliver knyttet til et fast driftssted i den første medlemsstat |
| --- | --- |

c)

når et skattesubjekt flytter sit skattemæssige hjemsted til en anden medlemsstat eller til et tredjeland, med undtagelse af de aktiver der i praksis reelt forbliver knyttet til et fast driftssted i den første medlemsstat

| d) | når et skattesubjekt overfører den virksomhed, som dets faste driftssted viderefører, fra en medlemsstat til en anden medlemsstat eller til et tredjeland, for så vidt som den medlemsstat, hvor det faste driftssted er beliggende, på grund af overførslen ikke længere har ret til at beskatte de overførte aktiver. |
| --- | --- |

d)

når et skattesubjekt overfører den virksomhed, som dets faste driftssted viderefører, fra en medlemsstat til en anden medlemsstat eller til et tredjeland, for så vidt som den medlemsstat, hvor det faste driftssted er beliggende, på grund af overførslen ikke længere har ret til at beskatte de overførte aktiver.

2.
     
  Den medlemsstat, som aktiverne, det skattemæssige hjemsted eller den virksomhed, som videreføres af et fast driftssted, overføres til, anvender den værdi, der blev fastslået af skattesubjektets eller det faste driftssteds medlemsstat, som aktivernes skattemæssige indgangsværdi.

3.
     
  Denne artikel finder ikke anvendelse på overførsler af aktiver i forbindelse med værdipapirfinansiering og aktiver stillet som sikkerhed eller ved overførsler af aktiver med henblik på at opfylde tilsynsmæssige kapitalkrav eller på likviditetsstyring, hvis disse aktiver skal føres tilbage til den overførende enheds medlemsstat inden for en periode på 12 måneder.

Artikel 29

Exitbeskatning

I forbindelse med dette direktiv anvendes reglerne om exitbeskatning i artikel 53 i direktiv (EU) 2016/1164.

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 41 – stk. 1

Artikel 41 – stk. 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 1.   Underskud, som er opstået hos et skattesubjekt eller hos et ikke-hjemmehørende skattesubjekts faste driftssted i et skatteår, kan fremføres og fradrages i senere skatteår,
  medmindre andet er bestemt i dette direktiv
  . | | 1.   Underskud, som er opstået hos et skattesubjekt eller hos et ikke-hjemmehørende skattesubjekts faste driftssted i et skatteår, kan fremføres og fradrages i senere skatteår
  i en periode på højst fem år
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Underskud, som er opstået hos et skattesubjekt eller hos et ikke-hjemmehørende skattesubjekts faste driftssted i et skatteår, kan fremføres og fradrages i senere skatteår,
  medmindre andet er bestemt i dette direktiv
  .

1.   Underskud, som er opstået hos et skattesubjekt eller hos et ikke-hjemmehørende skattesubjekts faste driftssted i et skatteår, kan fremføres og fradrages i senere skatteår
  i en periode på højst fem år
  .

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 42

Artikel 42

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 42
  Udligning af underskud og genbeskatning



  1.
     
  Et hjemmehørende skattesubjekt, der stadig har overskud efter fradrag af egne tab i overensstemmelse med artikel 41, kan desuden fradrag tab, der er lidt i det samme skatteår af dets umiddelbart kvalificerede datterselskaber, jf. artikel 3, stk. 1, eller dets faste driftssted(er) beliggende i andre medlemsstater. Denne udligning af underskud indrømmes for en begrænset periode i overensstemmelse med denne artikels stk. 3 og 4.






  2.
     
  Fradraget skal stå i et rimeligt forhold til det hjemmehørende skattesubjekts andele i de kvalificerede datterselskaber, jf. artikel 3, stk. 1, og foretages fuldt ud for faste driftssteder. Reduktionen af det hjemmehørende skattesubjekts skattegrundlag må under ingen omstændigheder føre til et negativt beløb.






  3.
     
  Det hjemmehørende skattesubjekt skal indregne alle senere års overskud hos dets kvalificerede datterselskaber, jf. artikel 3, stk. 1, eller faste driftssteder op til det beløb, der tidligere blev fradraget som tab.






  4.
     
  Underskud, der er foretaget fradrag for efter stk. 1 og 2, genindregnes automatisk i skattesubjektets skattegrundlag i alle følgende tilfælde:








  a) | hvis der ved udgangen af det femte skatteår, efter at tabene blev fradragsberettigede, ikke er genindregnet et overskud, eller hvis det genindregnede overskud ikke svarer til det fulde tab, der blev fradraget |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 42

Udligning af underskud og genbeskatning

1.
     
  Et hjemmehørende skattesubjekt, der stadig har overskud efter fradrag af egne tab i overensstemmelse med artikel 41, kan desuden fradrag tab, der er lidt i det samme skatteår af dets umiddelbart kvalificerede datterselskaber, jf. artikel 3, stk. 1, eller dets faste driftssted(er) beliggende i andre medlemsstater. Denne udligning af underskud indrømmes for en begrænset periode i overensstemmelse med denne artikels stk. 3 og 4.

2.
     
  Fradraget skal stå i et rimeligt forhold til det hjemmehørende skattesubjekts andele i de kvalificerede datterselskaber, jf. artikel 3, stk. 1, og foretages fuldt ud for faste driftssteder. Reduktionen af det hjemmehørende skattesubjekts skattegrundlag må under ingen omstændigheder føre til et negativt beløb.

3.
     
  Det hjemmehørende skattesubjekt skal indregne alle senere års overskud hos dets kvalificerede datterselskaber, jf. artikel 3, stk. 1, eller faste driftssteder op til det beløb, der tidligere blev fradraget som tab.

4.
     
  Underskud, der er foretaget fradrag for efter stk. 1 og 2, genindregnes automatisk i skattesubjektets skattegrundlag i alle følgende tilfælde:

a)

hvis der ved udgangen af det femte skatteår, efter at tabene blev fradragsberettigede, ikke er genindregnet et overskud, eller hvis det genindregnede overskud ikke svarer til det fulde tab, der blev fradraget

| b) | hvis det kvalificerede datterselskab, jf. artikel 3, stk. 1, sælges, afvikles eller omdannes til et fast driftssted |
| --- | --- |

b)

hvis det kvalificerede datterselskab, jf. artikel 3, stk. 1, sælges, afvikles eller omdannes til et fast driftssted

| c) | hvis det faste driftssted sælges, afvikles eller omdannes til et datterselskab |
| --- | --- |

c)

hvis det faste driftssted sælges, afvikles eller omdannes til et datterselskab

| d) | hvis moderselskabet ikke længere opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 1. |
| --- | --- |

d)

hvis moderselskabet ikke længere opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 1.

udgår

udgår

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 45 a (ny)

Artikel 45 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | Artikel 45a
  Det reelle skattebidrag


  Så længe den beløbsgrænse, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, litra c), fortsat er i kraft, overvåger og offentliggør medlemsstaterne det reelle skattebidrag fra små og mellemstore virksomheder og multinationale virksomheder på tværs af medlemsstaterne, således at medlemsstaterne kan sikre lige konkurrencevilkår for tilsvarende virksomheder inden for Unionen og mindske de administrative byrder og omkostninger for små og mellemstore virksomheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 45a

Det reelle skattebidrag

Så længe den beløbsgrænse, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, litra c), fortsat er i kraft, overvåger og offentliggør medlemsstaterne det reelle skattebidrag fra små og mellemstore virksomheder og multinationale virksomheder på tværs af medlemsstaterne, således at medlemsstaterne kan sikre lige konkurrencevilkår for tilsvarende virksomheder inden for Unionen og mindske de administrative byrder og omkostninger for små og mellemstore virksomheder.

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 53 – stk. 1 – afsnit 1

Artikel 53 – stk. 1 – afsnit 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Uanset artikel 8, litra c) og d), er et skattesubjekt ikke fritaget for skat af udenlandsk indkomst, som skattesubjektet har modtaget i forbindelse med udbytteudlodning fra en enhed i et tredjeland eller i provenu ved afhændelse af andele i en enhed i et tredjeland, hvis den pågældende enhed i det land, hvor den er skattemæssigt hjemmehørende, er underlagt en lovbestemt selskabsskattesats, som er lavere end
  halvdelen af den lovbestemte skattesats
  , som skattesubjektet ville være underlagt i forbindelse med en sådan udenlandsk indkomst i den medlemsstat, det er skattemæssigt hjemmehørende i. | | Uanset artikel 8, litra c) og d), er et skattesubjekt ikke fritaget for skat af udenlandsk indkomst,
  der ikke hidrører fra aktiv virksomhed, og
  som skattesubjektet har modtaget i forbindelse med udbytteudlodning fra en enhed i et tredjeland eller i provenu ved afhændelse af andele i en enhed i et tredjeland, hvis den pågældende enhed i det land, hvor den er skattemæssigt hjemmehørende, er underlagt en lovbestemt selskabsskattesats, som er lavere end
  15 %
  , som skattesubjektet ville være underlagt i forbindelse med en sådan udenlandsk indkomst i den medlemsstat, det er skattemæssigt hjemmehørende i. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Uanset artikel 8, litra c) og d), er et skattesubjekt ikke fritaget for skat af udenlandsk indkomst, som skattesubjektet har modtaget i forbindelse med udbytteudlodning fra en enhed i et tredjeland eller i provenu ved afhændelse af andele i en enhed i et tredjeland, hvis den pågældende enhed i det land, hvor den er skattemæssigt hjemmehørende, er underlagt en lovbestemt selskabsskattesats, som er lavere end
  halvdelen af den lovbestemte skattesats
  , som skattesubjektet ville være underlagt i forbindelse med en sådan udenlandsk indkomst i den medlemsstat, det er skattemæssigt hjemmehørende i.

halvdelen af den lovbestemte skattesats

Uanset artikel 8, litra c) og d), er et skattesubjekt ikke fritaget for skat af udenlandsk indkomst,
  der ikke hidrører fra aktiv virksomhed, og
  som skattesubjektet har modtaget i forbindelse med udbytteudlodning fra en enhed i et tredjeland eller i provenu ved afhændelse af andele i en enhed i et tredjeland, hvis den pågældende enhed i det land, hvor den er skattemæssigt hjemmehørende, er underlagt en lovbestemt selskabsskattesats, som er lavere end
  15 %
  , som skattesubjektet ville være underlagt i forbindelse med en sådan udenlandsk indkomst i den medlemsstat, det er skattemæssigt hjemmehørende i.

der ikke hidrører fra aktiv virksomhed, og

15 %

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 53 – stk. 2

Artikel 53 – stk. 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 2.   Ved anvendelse af stk. 1 pålægges skattesubjektet skat af den udenlandske indkomst, idet det beløb, der er betalt i skat i tredjelandet, fradrages skattetilsvaret i den medlemsstat, hvor skattesubjektet er skattemæssigt hjemmehørende. Fradraget må ikke overstige det skattebeløb, der blev beregnet inden fradraget, og som blev betalt af den indkomst, der kan beskattes. | | 2.   Ved anvendelse af stk. 1 pålægges skattesubjektet skat af den udenlandske indkomst, idet det beløb, der er betalt i skat i tredjelandet, fradrages skattetilsvaret i den medlemsstat, hvor skattesubjektet er skattemæssigt hjemmehørende. Fradraget må ikke overstige det skattebeløb, der blev beregnet inden fradraget, og som blev betalt af den indkomst, der kan beskattes.
  For at kunne nyde godt af fradraget kræves det, at skattesubjektet over for sine skattemyndigheder kan bevise, at den udenlandske indkomst hidrører fra en aktiv virksomhed, hvilket kan ske ved hjælp af en attest fra de udenlandske skattemyndigheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Ved anvendelse af stk. 1 pålægges skattesubjektet skat af den udenlandske indkomst, idet det beløb, der er betalt i skat i tredjelandet, fradrages skattetilsvaret i den medlemsstat, hvor skattesubjektet er skattemæssigt hjemmehørende. Fradraget må ikke overstige det skattebeløb, der blev beregnet inden fradraget, og som blev betalt af den indkomst, der kan beskattes.

2.   Ved anvendelse af stk. 1 pålægges skattesubjektet skat af den udenlandske indkomst, idet det beløb, der er betalt i skat i tredjelandet, fradrages skattetilsvaret i den medlemsstat, hvor skattesubjektet er skattemæssigt hjemmehørende. Fradraget må ikke overstige det skattebeløb, der blev beregnet inden fradraget, og som blev betalt af den indkomst, der kan beskattes.
  For at kunne nyde godt af fradraget kræves det, at skattesubjektet over for sine skattemyndigheder kan bevise, at den udenlandske indkomst hidrører fra en aktiv virksomhed, hvilket kan ske ved hjælp af en attest fra de udenlandske skattemyndigheder.

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 58

Artikel 58

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 58
  Generel regel om bekæmpelse af misbrug



  1.
     
  Ved beregning af skattegrundlaget efter reglerne
  i
  dette direktiv ser en medlemsstat bort fra arrangementer eller serier af arrangementer, der er tilrettelagt med det hovedformål at opnå en skattefordel, som virker mod formålet og hensigten
  med dette direktiv,
  og således ikke er reelle under hensyntagen til alle relevante faktiske forhold og omstændigheder. Et arrangement kan omfatte flere trin eller dele.






  2.
     
  I forbindelse med stk. 1 betragtes et arrangement eller serier af arrangementer som værende ikke reelle, i det omfang de ikke er tilrettelagt af velbegrundede kommercielle årsager, der afspejler den økonomiske virkelighed.






  3.
     
  Hvor der ses bort fra arrangementer eller serier af arrangementer, jf. stk. 1, behandles disse i forbindelse med beregningen af skattegrundlaget med henvisning til deres økonomiske substans. | | Artikel 58
  Generel regel om bekæmpelse af misbrug
  I
  forbindelse
  med dette direktiv
  anvendes den generelle regel om exitbeskatning i direktiv (EU) 2016/1164
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 58

Generel regel om bekæmpelse af misbrug

1.
     
  Ved beregning af skattegrundlaget efter reglerne
  i
  dette direktiv ser en medlemsstat bort fra arrangementer eller serier af arrangementer, der er tilrettelagt med det hovedformål at opnå en skattefordel, som virker mod formålet og hensigten
  med dette direktiv,
  og således ikke er reelle under hensyntagen til alle relevante faktiske forhold og omstændigheder. Et arrangement kan omfatte flere trin eller dele.

2.
     
  I forbindelse med stk. 1 betragtes et arrangement eller serier af arrangementer som værende ikke reelle, i det omfang de ikke er tilrettelagt af velbegrundede kommercielle årsager, der afspejler den økonomiske virkelighed.

3.
     
  Hvor der ses bort fra arrangementer eller serier af arrangementer, jf. stk. 1, behandles disse i forbindelse med beregningen af skattegrundlaget med henvisning til deres økonomiske substans.

Artikel 58

Generel regel om bekæmpelse af misbrug

I
  forbindelse
  med dette direktiv
  anvendes den generelle regel om exitbeskatning i direktiv (EU) 2016/1164
  .

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 59 – stk. 1 – afsnit 1 – indledning

Artikel 59 – stk. 1 – afsnit 1 – indledning

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| En enhed eller et fast driftssted, hvis overskud ikke er skattepligtigt eller er skattefritaget i den medlemsstat, som
  hovedkontoret er beliggende i, behandles som
  et kontrolleret udenlandsk selskab,
  når
  følgende betingelser er opfyldt: | | Et skattesubjekts medlemsstat behandler
  en enhed eller et fast driftssted, hvis overskud ikke er skattepligtigt eller er skattefritaget i den
  pågældende
  medlemsstat, som et kontrolleret udenlandsk selskab,
  hvis
  følgende betingelser er opfyldt: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

En enhed eller et fast driftssted, hvis overskud ikke er skattepligtigt eller er skattefritaget i den medlemsstat, som
  hovedkontoret er beliggende i, behandles som
  et kontrolleret udenlandsk selskab,
  når
  følgende betingelser er opfyldt:

hovedkontoret er beliggende i, behandles som

når

Et skattesubjekts medlemsstat behandler
  en enhed eller et fast driftssted, hvis overskud ikke er skattepligtigt eller er skattefritaget i den
  pågældende
  medlemsstat, som et kontrolleret udenlandsk selskab,
  hvis
  følgende betingelser er opfyldt:

Et skattesubjekts medlemsstat behandler

pågældende

hvis

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 59 – stk. 1 – afsnit 1 – litra b

Artikel 59 – stk. 1 – afsnit 1 – litra b

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| b) | den reelle selskabsskat, som enheden eller det permanente driftssted betaler af sit overskud
  , er lavere end
  forskellen mellem den selskabsskat, der ville blive pålagt enhedens eller det permanentet driftssteds overskud efter reglerne i dette direktiv, og den reelle selskabsskat
  , som
  enheden eller det faste driftssted har betalt
  af
  dette overskud
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

den reelle selskabsskat, som enheden eller det permanente driftssted betaler af sit overskud
  , er lavere end
  forskellen mellem den selskabsskat, der ville blive pålagt enhedens eller det permanentet driftssteds overskud efter reglerne i dette direktiv, og den reelle selskabsskat
  , som
  enheden eller det faste driftssted har betalt
  af
  dette overskud
  .

den reelle selskabsskat, som enheden eller det permanente driftssted betaler af sit overskud

forskellen mellem den selskabsskat, der ville blive pålagt enhedens eller det permanentet driftssteds overskud efter reglerne i dette direktiv, og den reelle selskabsskat

enheden eller det faste driftssted har betalt

dette overskud

| b) | enhedens overskud er genstand for en selskabsskattesats
  ,
  der
  er lavere end
  15 %. Denne sats vurderes på grundlag af overskuddet inden indførelsen af de arrangementer, som disse lande har indført for at mindske det skattegrundlag
  , som
  satsen anvendes på. Satsen revideres hvert år på grundlag
  af
  den økonomiske udvikling inden for verdenshandelen
  . |
| --- | --- |

b)

enhedens overskud er genstand for en selskabsskattesats
  ,
  der
  er lavere end
  15 %. Denne sats vurderes på grundlag af overskuddet inden indførelsen af de arrangementer, som disse lande har indført for at mindske det skattegrundlag
  , som
  satsen anvendes på. Satsen revideres hvert år på grundlag
  af
  den økonomiske udvikling inden for verdenshandelen
  .

enhedens overskud er genstand for en selskabsskattesats

der

15 %. Denne sats vurderes på grundlag af overskuddet inden indførelsen af de arrangementer, som disse lande har indført for at mindske det skattegrundlag

satsen anvendes på. Satsen revideres hvert år på grundlag

den økonomiske udvikling inden for verdenshandelen

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 59 – stk. 1 – afsnit 2

Artikel 59 – stk. 1 – afsnit 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| I forbindelse med første afsnit, litra b), tages der ved beregningen af den selskabsskat, som ville være pålagt enhedens overskud efter reglerne i dette direktiv i skattesubjektets medlemsstat, ikke højde for det overskud, som er opnået af det faste driftssted for en enhed, der ikke er skattepligtig eller er skattefritaget i det kontrollerede udenlandske selskabs jurisdiktion. | | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

I forbindelse med første afsnit, litra b), tages der ved beregningen af den selskabsskat, som ville være pålagt enhedens overskud efter reglerne i dette direktiv i skattesubjektets medlemsstat, ikke højde for det overskud, som er opnået af det faste driftssted for en enhed, der ikke er skattepligtig eller er skattefritaget i det kontrollerede udenlandske selskabs jurisdiktion.

I forbindelse med første afsnit, litra b), tages der ved beregningen af den selskabsskat, som ville være pålagt enhedens overskud efter reglerne i dette direktiv i skattesubjektets medlemsstat, ikke højde for det overskud, som er opnået af det faste driftssted for en enhed, der ikke er skattepligtig eller er skattefritaget i det kontrollerede udenlandske selskabs jurisdiktion.

udgår

udgår

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 59 – stk. 2

Artikel 59 – stk. 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 2.
     Hvis en enhed eller et fast driftssted behandles som et kontrolleret udenlandsk selskab
  efter
  stk. 1, skal
  enheden eller det faste driftssted svare skat af ikke-udloddet indkomst
  , i
  det omfang den hidrører fra
  følgende
  kategorier
  :






  a) | renter eller anden indkomst fra finansielle aktiver |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.
     Hvis en enhed eller et fast driftssted behandles som et kontrolleret udenlandsk selskab
  efter
  stk. 1, skal
  enheden eller det faste driftssted svare skat af ikke-udloddet indkomst
  , i
  det omfang den hidrører fra
  følgende
  kategorier
  :

a)

renter eller anden indkomst fra finansielle aktiver

| b) | royalties eller anden indkomst fra intellektuel ejendomsret |
| --- | --- |

b)

royalties eller anden indkomst fra intellektuel ejendomsret

| c) | dividende og indkomst fra afhændelse af andele |
| --- | --- |

c)

dividende og indkomst fra afhændelse af andele

| d) | indkomst fra finansiel leasing |
| --- | --- |

d)

indkomst fra finansiel leasing

| e) | indkomst fra forsikrings- og bankvirksomhed samt anden finansiel virksomhed |
| --- | --- |

e)

indkomst fra forsikrings- og bankvirksomhed samt anden finansiel virksomhed

| f) | indkomst fra faktureringsselskaber, der opnår indkomst fra salg og tjenesteydelser, der købes af og sælges af tilknyttede selskaber, og som bidrager med ingen eller ringe økonomisk værdi.


  Første afsnit anvendes
  ikke
  på et kontrolleret udenlandsk selskab
  ,
  der er hjemmehørende eller beliggende i
  en
  medlemsstat eller et i tredjeland
  , der
  er part i EØS-aftalen
  ,
  forudsat at det kontrollerede udenlandske selskab er blevet oprettet
  af
  velbegrundede økonomiske årsager, der afspejler den økonomiske virkelighed
  .
  I forbindelse med denne artikel anses
  det kontrollerede udenlandske
  selskabs aktiviteter for at afspejle den økonomiske virkelighed
  ,
  for så vidt som denne aktivitet understøttes af passende personale, udstyr, aktiver og lokaler. |
| --- | --- |

f)

indkomst fra faktureringsselskaber, der opnår indkomst fra salg og tjenesteydelser, der købes af og sælges af tilknyttede selskaber, og som bidrager med ingen eller ringe økonomisk værdi.

Første afsnit anvendes
  ikke
  på et kontrolleret udenlandsk selskab
  ,
  der er hjemmehørende eller beliggende i
  en
  medlemsstat eller et i tredjeland
  , der
  er part i EØS-aftalen
  ,
  forudsat at det kontrollerede udenlandske selskab er blevet oprettet
  af
  velbegrundede økonomiske årsager, der afspejler den økonomiske virkelighed
  .
  I forbindelse med denne artikel anses
  det kontrollerede udenlandske
  selskabs aktiviteter for at afspejle den økonomiske virkelighed
  ,
  for så vidt som denne aktivitet understøttes af passende personale, udstyr, aktiver og lokaler.

2.   Hvis en enhed eller et fast driftssted behandles som et kontrolleret udenlandsk selskab
  i henhold til
  stk. 1, skal
  medlemsstaten
  i
  skattegrundlaget medregne
  følgende:

| (a) | enhedens ikkeudloddede indkomst eller indkomst fra det faste driftssted, der stammer fra følgende kategorier:








  i) | renter eller anden indkomst fra finansielle aktiver |
| --- | --- | --- |

(a)

enhedens ikkeudloddede indkomst eller indkomst fra det faste driftssted, der stammer fra følgende kategorier:

i)

renter eller anden indkomst fra finansielle aktiver

| ii) | royalties eller anden indkomst fra intellektuel ejendomsret |
| --- | --- |

ii)

royalties eller anden indkomst fra intellektuel ejendomsret

| iii) | dividende og indkomst fra afhændelse af andele |
| --- | --- |

iii)

dividende og indkomst fra afhændelse af andele

| iv) | indkomst fra finansiel leasing |
| --- | --- |

iv)

indkomst fra finansiel leasing

| v) | indkomst fra forsikrings- og bankvirksomhed samt anden finansiel virksomhed |
| --- | --- |

v)

indkomst fra forsikrings- og bankvirksomhed samt anden finansiel virksomhed

| vi) | indkomst fra faktureringsselskaber, der opnår indkomst fra salg og tjenesteydelser, der købes af og sælges af tilknyttede selskaber, og som bidrager med ingen eller ringe økonomisk værdi.


  Dette punkt finder
  ikke
  anvendelse
  ,
  når det kontrollerede udenlandske selskab viderefører
  en
  væsentlig økonomisk aktivitet
  , der
  understøttes af personale
  ,
  udstyr, aktiver og lokaler, som det fremgår
  af
  de relevante faktiske forhold og omstændigheder
  .
  Hvis
  det kontrollerede udenlandske
  selskab er hjemmehørende eller beliggende i et tredjeland
  ,
  der ikke er part i EØS-aftalen, kan medlemsstaterne beslutte at undlade at anvende det foregående afsnit
  , |
| --- | --- |

vi)

indkomst fra faktureringsselskaber, der opnår indkomst fra salg og tjenesteydelser, der købes af og sælges af tilknyttede selskaber, og som bidrager med ingen eller ringe økonomisk værdi.

Dette punkt finder
  ikke
  anvendelse
  ,
  når det kontrollerede udenlandske selskab viderefører
  en
  væsentlig økonomisk aktivitet
  , der
  understøttes af personale
  ,
  udstyr, aktiver og lokaler, som det fremgår
  af
  de relevante faktiske forhold og omstændigheder
  .
  Hvis
  det kontrollerede udenlandske
  selskab er hjemmehørende eller beliggende i et tredjeland
  ,
  der ikke er part i EØS-aftalen, kan medlemsstaterne beslutte at undlade at anvende det foregående afsnit
  ,

| b) | enhedens ikkeudloddede indkomst eller indkomst fra faste driftssteder, der hidrører fra arrangementer, der ikke er reelle, og som udelukkende er oprettet med det hovedformål at opnå en skattefordel.



  I forbindelse med dette punkt betragtes et arrangement eller en serie af arrangementer som ikkereelle, i det omfang enheden eller det faste driftssted ikke ville eje aktiverne eller ikke ville have påtaget sig den risiko, der genererer alle eller dele af dens indkomst, hvis den ikke havde været kontrolleret af et selskab, hvor de ledelsesopgaver, som vedrører disse aktiver og risici, varetages og er medvirkende til skabelsen af den kontrollerede enheds indkomst. |
| --- | --- |

b)

enhedens ikkeudloddede indkomst eller indkomst fra faste driftssteder, der hidrører fra arrangementer, der ikke er reelle, og som udelukkende er oprettet med det hovedformål at opnå en skattefordel.

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 59 – stk. 3 – afsnit 1

Artikel 59 – stk. 3 – afsnit 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| En enhed eller et fast driftssted
  behandles ikke
  som et kontrolleret udenlandsk selskab
  efter
  stk. 1, hvis
  højst
  en tredjedel af den indkomst, der
  optjenes af
  enheden eller det faste driftssted, falder ind under kategorierne i stk. 2, litra a)
  til f)
  . | | Hvis et skattesubjekts skattegrundlag efter reglerne i en medlemsstat beregnes i henhold til stk. 2, litra a), kan medlemsstaten vælge ikke at behandle
  en enhed eller et fast driftssted som et kontrolleret udenlandsk selskab
  i henhold til
  stk. 1, hvis en tredjedel
  eller mindre
  af den indkomst, der
  tilfalder
  enheden eller det faste driftssted, falder ind under
  en af
  kategorierne i stk. 2, litra a). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

En enhed eller et fast driftssted
  behandles ikke
  som et kontrolleret udenlandsk selskab
  efter
  stk. 1, hvis
  højst
  en tredjedel af den indkomst, der
  optjenes af
  enheden eller det faste driftssted, falder ind under kategorierne i stk. 2, litra a)
  til f)
  .

behandles ikke

efter

højst

optjenes af

til f)

Hvis et skattesubjekts skattegrundlag efter reglerne i en medlemsstat beregnes i henhold til stk. 2, litra a), kan medlemsstaten vælge ikke at behandle
  en enhed eller et fast driftssted som et kontrolleret udenlandsk selskab
  i henhold til
  stk. 1, hvis en tredjedel
  eller mindre
  af den indkomst, der
  tilfalder
  enheden eller det faste driftssted, falder ind under
  en af
  kategorierne i stk. 2, litra a).

Hvis et skattesubjekts skattegrundlag efter reglerne i en medlemsstat beregnes i henhold til stk. 2, litra a), kan medlemsstaten vælge ikke at behandle

i henhold til

eller mindre

tilfalder

en af

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 59 – stk. 3 – afsnit 2

Artikel 59 – stk. 3 – afsnit 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Finansielle selskaber behandles ikke som kontrollerede udenlandske selskaber
  efter
  stk. 1, hvis højst
  en
  tredjedel af den indkomst under
  stk. 2, litra a)
  til f)
  ,
  der optjenes
  af
  enheden eller det faste driftssted
  ,
  stammer
  fra transaktioner med skattesubjektet eller dets tilknyttede selskaber. | | Hvis et skattesubjekts skattegrundlag
  efter
  reglerne i
  en
  medlemsstat beregnes i henhold til
  stk. 2, litra a),
  kan medlemsstaten vælge ikke at behandle finansielle selskaber som kontrollerede udenlandske selskaber
  ,
  hvis en tredjedel eller mindre
  af
  enhedens indkomst fra kategorierne i stk. 2
  ,
  litra a), hidrører
  fra transaktioner med skattesubjektet eller dets tilknyttede selskaber. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Finansielle selskaber behandles ikke som kontrollerede udenlandske selskaber
  efter
  stk. 1, hvis højst
  en
  tredjedel af den indkomst under
  stk. 2, litra a)
  til f)
  ,
  der optjenes
  af
  enheden eller det faste driftssted
  ,
  stammer
  fra transaktioner med skattesubjektet eller dets tilknyttede selskaber.

Finansielle selskaber behandles ikke som kontrollerede udenlandske selskaber

stk. 1, hvis højst

tredjedel af den indkomst under

til f)

der optjenes

enheden eller det faste driftssted

stammer

Hvis et skattesubjekts skattegrundlag
  efter
  reglerne i
  en
  medlemsstat beregnes i henhold til
  stk. 2, litra a),
  kan medlemsstaten vælge ikke at behandle finansielle selskaber som kontrollerede udenlandske selskaber
  ,
  hvis en tredjedel eller mindre
  af
  enhedens indkomst fra kategorierne i stk. 2
  ,
  litra a), hidrører
  fra transaktioner med skattesubjektet eller dets tilknyttede selskaber.

Hvis et skattesubjekts skattegrundlag

reglerne i

medlemsstat beregnes i henhold til

kan medlemsstaten vælge ikke at behandle finansielle selskaber som kontrollerede udenlandske selskaber

hvis en tredjedel eller mindre

enhedens indkomst fra kategorierne i stk. 2

litra a), hidrører

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 59 – stk. 3 a (nyt)

Artikel 59 – stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | 3a.
     
  Medlemsstaterne kan undtage en enhed eller et fast driftssted fra anvendelsesområdet for stk. 2, litra b):








  a) | med et regnskabsmæssigt overskud på højst 750 000 EUR og ikkedriftsmæssige indtægter på højst 75 000 EUR, eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Medlemsstaterne kan undtage en enhed eller et fast driftssted fra anvendelsesområdet for stk. 2, litra b):

a)

med et regnskabsmæssigt overskud på højst 750 000 EUR og ikkedriftsmæssige indtægter på højst 75 000 EUR, eller

| b) | hvis regnskabsmæssige overskud udgør højst 10 % af enhedens eller det faste driftssteds driftsomkostninger for den pågældende skatteperiode.



  I forbindelse med første afsnit, litra b), må driftsomkostningerne ikke omfatte omkostninger til varer, der sælges uden for det land, hvor enheden er skattemæssigt hjemmehørende, eller hvor det faste driftssted er beliggende, og betalinger til tilknyttede selskaber. |
| --- | --- |

b)

hvis regnskabsmæssige overskud udgør højst 10 % af enhedens eller det faste driftssteds driftsomkostninger for den pågældende skatteperiode.

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 61

Artikel 61

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 61
  Hybride mismatch


  I det omfang et hybridt mismatch mellem medlemsstater fører til et dobbelt fradrag af den samme betaling eller de samme udgifter eller tab, ydes fradraget alene i den medlemsstat, som denne betaling stammer fra, hvor udgifterne er pådraget eller tabene er lidt.




  I det omfang et hybridt mismatch, der involverer et tredjeland, fører til et dobbelt fradrag af den samme betaling, de samme udgifter eller tab, nægter den berørte medlemsstat fradrag af sådanne betalinger, udgifter eller tab, medmindre tredjelandet allerede har gjort det samme.




  I det omfang et hybridt mismatch mellem medlemsstater fører til et fradrag uden medregning, nægter betalerens medlemsstat fradrag af en sådan betaling.




  I det omfang et hybridt mismatch, der involverer et tredjeland, fører til fradrag uden medregning:








  a) | hvis betalingen stammer fra en medlemsstat, nægter denne medlemsstat fradraget, eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 61

Hybride mismatch

I det omfang et hybridt mismatch mellem medlemsstater fører til et dobbelt fradrag af den samme betaling eller de samme udgifter eller tab, ydes fradraget alene i den medlemsstat, som denne betaling stammer fra, hvor udgifterne er pådraget eller tabene er lidt.

I det omfang et hybridt mismatch, der involverer et tredjeland, fører til et dobbelt fradrag af den samme betaling, de samme udgifter eller tab, nægter den berørte medlemsstat fradrag af sådanne betalinger, udgifter eller tab, medmindre tredjelandet allerede har gjort det samme.

I det omfang et hybridt mismatch mellem medlemsstater fører til et fradrag uden medregning, nægter betalerens medlemsstat fradrag af en sådan betaling.

I det omfang et hybridt mismatch, der involverer et tredjeland, fører til fradrag uden medregning:

a)

hvis betalingen stammer fra en medlemsstat, nægter denne medlemsstat fradraget, eller

| b) | hvis betalingen stammer fra et tredjeland, kræver den berørte medlemsstat, at skattesubjektet medregner denne betaling i skattegrundlaget, medmindre tredjelandet allerede har nægtet fradraget eller krævet medregning af betalingen.



  I det omfang et hybridt mismatch mellem medlemsstater, der involverer et fast driftssted, fører til ikke-beskatning uden medregning, kræver den medlemsstat, som skattesubjektet er skattemæssigt hjemmehørende i, at skattesubjektet medregner den indkomst, der hidrører fra det faste driftssted, i sit skattegrundlag.


  I det omfang et hybridt mismatch, som involverer et fast driftssted beliggende i et tredjeland, fører til ikke-beskatning uden medregning, kræver den berørte medlemsstat, at skattesubjektet medregner den indkomst, der hidrører fra det faste driftssted i tredjelandet, i sit skattegrundlag. |
| --- | --- |

b)

hvis betalingen stammer fra et tredjeland, kræver den berørte medlemsstat, at skattesubjektet medregner denne betaling i skattegrundlaget, medmindre tredjelandet allerede har nægtet fradraget eller krævet medregning af betalingen.

Artikel 61

Hybride mismatch

I forbindelse med dette direktiv anvendes reglerne om hybride mismatch i artikel 9 i direktiv (EU) 2016/1164.

4.
     
  I det omfang et skattesubjekts betaling til et tilknyttet selskab i et tredjeland modregnes direkte eller indirekte i en betaling, udgifter eller tab, der som følge af et hybridt mismatch er fradragsberettiget i to forskellige jurisdiktioner uden for Unionen, nægter skattesubjektets medlemsstat fradrag for skattesubjektets betaling til et tilknyttet selskab i et tredjeland i skattegrundlaget, medmindre et af de involverede tredjelande allerede har nægtet fradrag af den betaling eller de udgifter eller tab, som ville være fradragsberettigede i to forskellige jurisdiktioner.

5.
     
  I det omfang den tilsvarende medregning af en fradragsberettiget betaling fra et skattesubjekt til et tilknyttet selskab i et tredjeland modregnes direkte eller indirekte i en betaling, der som følge af et hybridt mismatch ikke medregnes i betalerens skattegrundlag, nægter skattesubjektets medlemsstat fradrag for skattesubjektets betaling til et tilknyttet selskab i et tredjeland i skattegrundlaget, medmindre et af de involverede tredjelande allerede har nægtet fradrag af den ikke-medregnede betaling.

6.
     
  I det omfang et hybridt mismatch fører til et nedslag for indeholdt skat på en betaling afledt af et overført finansielt instrument til mere end en af de involverede parter, begrænser skattesubjektets medlemsstat omfanget af dette nedslag i forhold til den nettoindkomst, der knytter sig til denne betaling.

7.
     
  I forbindelse med denne artikel forstås ved "betaleren"den enhed eller det faste driftssted, som betalingen hidrører fra, hvor udgifterne er pådraget eller tabene er lidt.

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 61 a – overskrift

Artikel 61 a – overskrift

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Mismatch mellem skattemæssige hjemsteder | | Omvendte hybride mismatch |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Mismatch mellem skattemæssige hjemsteder

Mismatch mellem skattemæssige hjemsteder

Omvendte hybride mismatch

Omvendte hybride mismatch

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 61 a – stk. 1

Artikel 61 a – stk. 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| I det omfang et skattesubjekt, som er skattemæssigt hjemmehørende i både en medlemsstat og i et tredjeland, har betalinger, udgifter eller tab, der efter den pågældende medlemsstats og tredjelands love er fradragsberettiget i skattegrundlaget i begge jurisdiktioner, og denne betaling eller disse udgifter eller tab i skattesubjektets medlemsstat kan modsvares i skattepligtig indkomst, der ikke medregnes i tredjelandet, nægter skattesubjektets medlemsstat fradrag for betalingen, udgifterne eller tabene, medmindre tredjelandet allerede har gjort det samme. | | Med henblik på anvendelsen af dette direktiv behandler medlemsstaterne omvendte hybride mismatch i overensstemmelse med artikel 9a i direktiv (EU) 2016/1164. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

I det omfang et skattesubjekt, som er skattemæssigt hjemmehørende i både en medlemsstat og i et tredjeland, har betalinger, udgifter eller tab, der efter den pågældende medlemsstats og tredjelands love er fradragsberettiget i skattegrundlaget i begge jurisdiktioner, og denne betaling eller disse udgifter eller tab i skattesubjektets medlemsstat kan modsvares i skattepligtig indkomst, der ikke medregnes i tredjelandet, nægter skattesubjektets medlemsstat fradrag for betalingen, udgifterne eller tabene, medmindre tredjelandet allerede har gjort det samme.

I det omfang et skattesubjekt, som er skattemæssigt hjemmehørende i både en medlemsstat og i et tredjeland, har betalinger, udgifter eller tab, der efter den pågældende medlemsstats og tredjelands love er fradragsberettiget i skattegrundlaget i begge jurisdiktioner, og denne betaling eller disse udgifter eller tab i skattesubjektets medlemsstat kan modsvares i skattepligtig indkomst, der ikke medregnes i tredjelandet, nægter skattesubjektets medlemsstat fradrag for betalingen, udgifterne eller tabene, medmindre tredjelandet allerede har gjort det samme.

Med henblik på anvendelsen af dette direktiv behandler medlemsstaterne omvendte hybride mismatch i overensstemmelse med artikel 9a i direktiv (EU) 2016/1164.

Med henblik på anvendelsen af dette direktiv behandler medlemsstaterne omvendte hybride mismatch i overensstemmelse med artikel 9a i direktiv (EU) 2016/1164.

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 65 a (ny)

Artikel 65 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | Artikel 65a
  Europæisk skatteidentifikationsnummer


  Kommissionen forelægger senest inden den 31. december 2018 et lovgivningsmæssigt forslag om et harmoniseret, fælles europæisk skatteidentifikationsnummer med henblik på at gøre automatisk udveksling af skatteoplysninger mere effektiv og pålidelig inden for Unionen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 65a

Europæisk skatteidentifikationsnummer

Kommissionen forelægger senest inden den 31. december 2018 et lovgivningsmæssigt forslag om et harmoniseret, fælles europæisk skatteidentifikationsnummer med henblik på at gøre automatisk udveksling af skatteoplysninger mere effektiv og pålidelig inden for Unionen.

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 65 b (ny)

Artikel 65 b (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | Artikel 65b
  Obligatorisk og automatisk udveksling af oplysninger om skatteanliggender


  Med henblik på at sikre fuld gennemsigtighed og en korrekt anvendelse af dette direktiv er udveksling af oplysninger om skatteanliggender automatisk og obligatorisk, således som det er fastsat i Rådets direktiv 2011/16/EU

   (4).


  Medlemsstaterne afsætter tilstrækkelige finansielle, ekspertisemæssige og menneskelige ressourcer til deres nationale skatteforvaltninger samt midler til uddannelse af skatteforvaltningernes personale med fokus på grænseoverskridende samarbejde om skatteanliggender og på automatisk udveksling af oplysninger for at sikre fuld gennemførelse af dette direktiv. |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 65b

Obligatorisk og automatisk udveksling af oplysninger om skatteanliggender

Med henblik på at sikre fuld gennemsigtighed og en korrekt anvendelse af dette direktiv er udveksling af oplysninger om skatteanliggender automatisk og obligatorisk, således som det er fastsat i Rådets direktiv 2011/16/EU

   (4).

Medlemsstaterne afsætter tilstrækkelige finansielle, ekspertisemæssige og menneskelige ressourcer til deres nationale skatteforvaltninger samt midler til uddannelse af skatteforvaltningernes personale med fokus på grænseoverskridende samarbejde om skatteanliggender og på automatisk udveksling af oplysninger for at sikre fuld gennemførelse af dette direktiv.

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 66 – stk. 2

Artikel 66 – stk. 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 2.   De beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 5, artikel 4, stk. 5,
  artikel 11, stk. 6
  , artikel 32, stk. 5, og artikel 40 tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra datoen for dette direktivs ikrafttræden. | | 2.   De beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 5, artikel 4, stk. 5,
  artikel 5, stk. 2a
  , artikel 32, stk. 5, og artikel 40 tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra datoen for dette direktivs ikrafttræden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   De beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 5, artikel 4, stk. 5,
  artikel 11, stk. 6
  , artikel 32, stk. 5, og artikel 40 tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra datoen for dette direktivs ikrafttræden.

2.   De beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 5, artikel 4, stk. 5,
  artikel 5, stk. 2a
  , artikel 32, stk. 5, og artikel 40 tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra datoen for dette direktivs ikrafttræden.

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 66 – stk. 3

Artikel 66 – stk. 3

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 3.   Delegationen af beføjelser omhandlet i artikel 2, stk. 5, artikel 4, stk. 5,
  artikel 11, stk. 6
  , artikel 32, stk. 5 og artikel 40 kan til enhver tid tilbagekaldes af Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. | | 3.   Delegationen af beføjelser omhandlet i artikel 2, stk. 5, artikel 4, stk. 5,
  artikel 5, stk. 2a
  , artikel 32, stk. 5 og artikel 40 kan til enhver tid tilbagekaldes af Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Delegationen af beføjelser omhandlet i artikel 2, stk. 5, artikel 4, stk. 5,
  artikel 11, stk. 6
  , artikel 32, stk. 5 og artikel 40 kan til enhver tid tilbagekaldes af Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

3.   Delegationen af beføjelser omhandlet i artikel 2, stk. 5, artikel 4, stk. 5,
  artikel 5, stk. 2a
  , artikel 32, stk. 5 og artikel 40 kan til enhver tid tilbagekaldes af Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 66 – stk. 5

Artikel 66 – stk. 5

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| 5.   En delegeret retsakt vedtaget efter artikel 2, stk. 5, artikel 4, stk. 5,
  artikel 11, stk. 6
  , artikel 32, stk. 5 og artikel 40 træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har informeret Kommissionen om, at den ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med [to måneder] på Rådets initiativ. | | 5.   En delegeret retsakt vedtaget efter artikel 2, stk. 5, artikel 4, stk. 5,
  artikel 5, stk. 2a
  , artikel 32, stk. 5 og artikel 40 træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har informeret Kommissionen om, at den ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med [to måneder] på Rådets initiativ. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   En delegeret retsakt vedtaget efter artikel 2, stk. 5, artikel 4, stk. 5,
  artikel 11, stk. 6
  , artikel 32, stk. 5 og artikel 40 træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har informeret Kommissionen om, at den ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med [to måneder] på Rådets initiativ.

5.   En delegeret retsakt vedtaget efter artikel 2, stk. 5, artikel 4, stk. 5,
  artikel 5, stk. 2a
  , artikel 32, stk. 5 og artikel 40 træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har informeret Kommissionen om, at den ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med [to måneder] på Rådets initiativ.

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 66 a (ny)

Artikel 66 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | Artikel 66a

  Foranstaltninger til bekæmpelse af misbrug af beskatningsoverenskomster


  Medlemsstaterne skal ændre deres bilaterale beskatningsoverenskomster i overensstemmelse med dette direktiv for at sikre, at sådanne overenskomster indeholder:








  a) | en klausul, der sikrer, at begge parter i aftalen forpligter sig til at fastlægge bestemmelser, i henhold til hvilke der skal betales skat på det sted, hvor der finder økonomiske aktiviteter sted, og hvor der skabes værdi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 66a

Foranstaltninger til bekæmpelse af misbrug af beskatningsoverenskomster

Medlemsstaterne skal ændre deres bilaterale beskatningsoverenskomster i overensstemmelse med dette direktiv for at sikre, at sådanne overenskomster indeholder:

a)

en klausul, der sikrer, at begge parter i aftalen forpligter sig til at fastlægge bestemmelser, i henhold til hvilke der skal betales skat på det sted, hvor der finder økonomiske aktiviteter sted, og hvor der skabes værdi

| b) | et tillæg, der præciserer, at formålet med bilaterale beskatningsoverenskomster, foruden at undgå dobbeltbeskatning, også er at bekæmpe skatteunddragelse og skatteundgåelse |
| --- | --- |

b)

et tillæg, der præciserer, at formålet med bilaterale beskatningsoverenskomster, foruden at undgå dobbeltbeskatning, også er at bekæmpe skatteunddragelse og skatteundgåelse

| c) | en generel antimisbrugsklausul baseret på en prøvning af hovedformålet. |
| --- | --- |

c)

en generel antimisbrugsklausul baseret på en prøvning af hovedformålet.

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 68 a (ny)

Artikel 68 a (ny)

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | | Artikel 68a

  Overvågning


  Kommissionen overvåger og offentliggør sine konklusioner om den ensartede gennemførelse af dette direktiv med henblik på at sikre, at medlemsstaterne fortolker dens foranstaltninger på en ensartet måde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 68a

Overvågning

Kommissionen overvåger og offentliggør sine konklusioner om den ensartede gennemførelse af dette direktiv med henblik på at sikre, at medlemsstaterne fortolker dens foranstaltninger på en ensartet måde.

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 69

Artikel 69

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 69
  Evaluering
  Kommissionen
  gennemgår
  fem år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv anvendelsen heraf
  og forelægger Rådet en rapport om gennemførelsen af dette direktiv.


  Kommissionen
  vurderer
  fem år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv anvendelsen heraf.


  Uanset stk. 1 undersøger
  Kommissionen
  tre år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv anvendelsen af artikel 11 med henblik på eventuelle justeringer af definitionen og kalibreringen af fradraget
  for
  vækst
  og
  investeringer
  .
  Kommissionen foretager en grundig analyse af, hvordan dette fradrag kan tilskynde selskaber, som valgfrit kan anvende reglerne i dette direktiv, til at finansiere deres aktiviteter med egenkapital. | | Artikel 69
  Gennemførelsesrapport og gennemgang
  La Commission
  évalue le fonctionnement
  de la présente directive cinq ans après son entrée en vigueur
  Kommissionen
  forelægger konklusionerne i en gennemførelsesrapport
  for
  Europa-Parlamentet
  og
  Rådet
  .
  Rapporten skal indeholde en analyse af alle følgende elementer:








  a) | virkningerne af dette system for medlemsstaternes skatteindtægter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 69

Evaluering

Kommissionen
  gennemgår
  fem år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv anvendelsen heraf
  og forelægger Rådet en rapport om gennemførelsen af dette direktiv.

Kommissionen
  vurderer
  fem år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv anvendelsen heraf.

Uanset stk. 1 undersøger
  Kommissionen
  tre år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv anvendelsen af artikel 11 med henblik på eventuelle justeringer af definitionen og kalibreringen af fradraget
  for
  vækst
  og
  investeringer
  .
  Kommissionen foretager en grundig analyse af, hvordan dette fradrag kan tilskynde selskaber, som valgfrit kan anvende reglerne i dette direktiv, til at finansiere deres aktiviteter med egenkapital.

Artikel 69

Gennemførelsesrapport og gennemgang

La Commission
  évalue le fonctionnement
  de la présente directive cinq ans après son entrée en vigueur

Kommissionen
  forelægger konklusionerne i en gennemførelsesrapport
  for
  Europa-Parlamentet
  og
  Rådet
  .
  Rapporten skal indeholde en analyse af alle følgende elementer:

a)

virkningerne af dette system for medlemsstaternes skatteindtægter

| b) | fordele og ulemper ved systemet for små og mellemstore virksomheder |
| --- | --- |

b)

fordele og ulemper ved systemet for små og mellemstore virksomheder

| c) | følgerne for en rimelig skatteinddrivelse i medlemsstaterne |
| --- | --- |

c)

følgerne for en rimelig skatteinddrivelse i medlemsstaterne

| d) | konsekvenserne for det indre marked som helhed, især med hensyn til en mulig fordrejning af konkurrencen mellem virksomheder, der er underlagt de nye bestemmelser, der er fastsat i dette direktiv |
| --- | --- |

d)

konsekvenserne for det indre marked som helhed, især med hensyn til en mulig fordrejning af konkurrencen mellem virksomheder, der er underlagt de nye bestemmelser, der er fastsat i dette direktiv

| e) | antallet af virksomheder, der er omfattet i overgangsperioden.



  Kommissionen gennemgår ti år efter ikrafttrædelsen af dette direktiv anvendelsen heraf og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af dette direktiv. |
| --- | --- |

e)

antallet af virksomheder, der er omfattet i overgangsperioden.

Kommissionen meddeler sine konklusioner til medlemsstaterne, så disse kan tage
  dem
  i betragtning ved udformningen og gennemførelsen af de nationale selskabsskattesystemer.

dem

Kommissionen meddeler sine konklusioner
  i en rapport
  til
  Europa-Parlamentet og
  medlemsstaterne, så disse kan tage
  konklusionerne
  i betragtning ved udformningen og gennemførelsen af de nationale selskabsskattesystemer,
  om nødvendigt ledsaget af et lovgivningsforslag om ændring af dette direktiv
  .

i en rapport

Europa-Parlamentet og

konklusionerne

om nødvendigt ledsaget af et lovgivningsforslag om ændring af dette direktiv

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 70 – stk. 1 – afsnit 1

Artikel 70 – stk. 1 – afsnit 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. december
  2018
  de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser. | | Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. december
  2019
  de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. december
  2018
  de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser.

2018

Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. december
  2019
  de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser.

2019

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 70 – stk. 1 – afsnit 2

Artikel 70 – stk. 1 – afsnit 2

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| De anvender disse love og bestemmelser fra den 1.
  marts 2019
  . | | De anvender disse love og bestemmelser fra den 1. 
  januar 2020
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De anvender disse love og bestemmelser fra den 1.
  marts 2019
  .

marts 2019

De anvender disse love og bestemmelser fra den 1. 
  januar 2020
  .

januar 2020

---

(1)  Forslag til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (COM(2011)0121 endelig/2 af 3.10.2011).

1

(2)  Forslag til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (COM(2011)0121 endelig/2 af 3.10.2011).

2

(3)  
  Rådets direktiv (EU) 2016/1164 af 12. juli 2016 om regler til bekæmpelse af metoder til skatteundgåelse, der direkte indvirker på det indre markeds funktion (EUT L 193 af 19.7.2016, s. 1).

3

Rådets direktiv (EU) 2016/1164 af 12. juli 2016 om regler til bekæmpelse af metoder til skatteundgåelse, der direkte indvirker på det indre markeds funktion (EUT L 193 af 19.7.2016, s. 1).

(4)  
  Rådets direktiv 2011/16/EU af 15. februar 2011 om administrativt samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af direktiv 77/799/EØF (EUT L 64 af 11.3.2011, s. 1).

4

Rådets direktiv 2011/16/EU af 15. februar 2011 om administrativt samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af direktiv 77/799/EØF (EUT L 64 af 11.3.2011, s. 1).

---

| 10.5.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 162/217 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 162/217

---

P8_TA(2018)0089

Retningslinjer for budgettet for 2019 - Sektion III

Europa-Parlamentets beslutning af 15. marts 2018 om de generelle retningslinjer for udarbejdelse af budgettet for 2019, Sektion III – Kommissionen (2017/2286(BUD))

(2019/C 162/31)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (1),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (3),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (4),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2018 (5) og til de tilknyttede fælles erklæringer fra Parlamentet, Rådet og Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2018 (5) og til de tilknyttede fælles erklæringer fra Parlamentet, Rådet og Kommissionen,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 20. februar 2018 om de budgetmæssige retningslinjer for 2019 (06315/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 20. februar 2018 om de budgetmæssige retningslinjer for 2019 (06315/2018),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 86a, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 86a,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0062/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0062/2018),

| A. | der henviser til, at forhandlingerne om EU's budget for 2019, som er det sidste i den indeværende valgperiode, finder sted sideløbende med indledningen af forhandlingerne om den næste flerårige finansielle ramme (FFR) og afgørelsen om de egne indtægter; der henviser til, at 2019 markerer det sjette år af FFR for 2014-2020; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forhandlingerne om EU's budget for 2019, som er det sidste i den indeværende valgperiode, finder sted sideløbende med indledningen af forhandlingerne om den næste flerårige finansielle ramme (FFR) og afgørelsen om de egne indtægter; der henviser til, at 2019 markerer det sjette år af FFR for 2014-2020;

| B. | der henviser til, at budgetmyndighedens to grene bør bestræbe sig på at nå frem til en ambitiøs og omfattende aftale om 2019-budgettet i Forligsudvalget med henblik på at øve positiv indflydelse på de parallelle forhandlinger og gøre det muligt at indgå en aftale om FFR efter 2020 og de egne indtægter inden udgangen af denne valgperiode; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at budgetmyndighedens to grene bør bestræbe sig på at nå frem til en ambitiøs og omfattende aftale om 2019-budgettet i Forligsudvalget med henblik på at øve positiv indflydelse på de parallelle forhandlinger og gøre det muligt at indgå en aftale om FFR efter 2020 og de egne indtægter inden udgangen af denne valgperiode;

| C. | der henviser til brexit-processen efter aftalen fra december 2017 om at lancere anden fase af forhandlingerne ikke bør have en direkte indvirkning på budgettet for 2019, da Det Forenede Kongerige i overensstemmelse med den fælles rapport fra EU og Det Forenede Kongerige (6) vil bidrage til og deltage i gennemførelsen af Unionens årlige budget for årene 2019 og 2020, som om det var forblevet i Unionen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til brexit-processen efter aftalen fra december 2017 om at lancere anden fase af forhandlingerne ikke bør have en direkte indvirkning på budgettet for 2019, da Det Forenede Kongerige i overensstemmelse med den fælles rapport fra EU og Det Forenede Kongerige (6) vil bidrage til og deltage i gennemførelsen af Unionens årlige budget for årene 2019 og 2020, som om det var forblevet i Unionen;

| D. | der henviser til, at de voksende populistiske og ekstremistiske bevægelser i samtlige medlemsstater har fremsat og båret ved til vildledende oplysninger om EU og dets budget, hvilket understreger behovet for bedre og mere gennemskuelige oplysninger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de voksende populistiske og ekstremistiske bevægelser i samtlige medlemsstater har fremsat og båret ved til vildledende oplysninger om EU og dets budget, hvilket understreger behovet for bedre og mere gennemskuelige oplysninger;

| E. | der henviser til, at den aktuelle forbedrede økonomiske situation, som er resultatet af en koordineret indsats for at få Europa på rette kurs mod økonomisk genopretning, giver mulighed for en mindre stram budgetplanlægning efter flere år, hvor borgerne har haft en negativ opfattelse af EU’s forvaltning af den finansielle, økonomiske og sociale krise; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den aktuelle forbedrede økonomiske situation, som er resultatet af en koordineret indsats for at få Europa på rette kurs mod økonomisk genopretning, giver mulighed for en mindre stram budgetplanlægning efter flere år, hvor borgerne har haft en negativ opfattelse af EU’s forvaltning af den finansielle, økonomiske og sociale krise;

| F. | der henviser til, at Rådet flere gange har modsagt sig selv i løbet af de sidste par år ved at fremlægge nye politiske prioriteringer for EU, men samtidig har vist sig uvillig til at tilvejebringe nye bevillinger til at finansiere disse prioriteringer; der henviser til, at nye politiske prioriteter og kommende udfordringer for EU bør finansieres med nye bevillinger og ikke gennem nedskæringer i eksisterende vellykkede programmer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Rådet flere gange har modsagt sig selv i løbet af de sidste par år ved at fremlægge nye politiske prioriteringer for EU, men samtidig har vist sig uvillig til at tilvejebringe nye bevillinger til at finansiere disse prioriteringer; der henviser til, at nye politiske prioriteter og kommende udfordringer for EU bør finansieres med nye bevillinger og ikke gennem nedskæringer i eksisterende vellykkede programmer;

| G. | der henviser til, at gennemførelsen af de flerårige programmer vil være oppe på fulde omdrejninger her mod slutningen af den nuværende finansielle programmeringsperiode, og til, at behovet for tilstrækkelige finansielle ressourcer derfor er stigende; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at gennemførelsen af de flerårige programmer vil være oppe på fulde omdrejninger her mod slutningen af den nuværende finansielle programmeringsperiode, og til, at behovet for tilstrækkelige finansielle ressourcer derfor er stigende;

Reaktionen på EU’s problemer og borgernes forventninger

| 1. | anerkender, at der er sket en genopretning efter den finansielle, økonomiske og sociale krise, hvilket er blevet styrket af EU's og medlemsstaternes indsats for at skabe vækst og beskæftigelse, hvilket yderligere bør konsolideres, så det kan få positive følger i EU-borgernes dagligdag, hvoraf mange har været hårdt ramt af krisen i flere år; opfordrer navnlig til, at der sættes fokus på de unge og mennesker, der risikerer fattigdom eller arbejdsløshed, for at sikre, at de føler den positive udvikling, hvilket vil forhindre en yderligere stigning i den social og regionale ulighed; understreger i den forbindelse, at der særligt bør fokuseres på de forskellige regioners evne til at udnytte den stigende vækst; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at EU-borgerne ifølge Eurostat og i modstrid til populistiske påstande er optimistiske med hensyn til EU's fremtid; understreger, at Unionen bør udføre sine opgaver og påtage sigt sit ansvar og gøre mere for at forbedre borgernes liv, både nu og i fremtiden, men også for at beskytte dem mod urimelige økonomisk og handelsmæssig praksis på verdensmarkedet og samtidig hjælpe dem med at høste fordelene heraf; understreger, at det er nødvendigt at bekæmpe problemerne i forbindelse med klimaændringer og international trusler mod sikkerheden; mener, at EU for at opfylde disse forventninger og forpligtelser inden for rammerne af sine kompetencer er nødt til at skabe bedre resultater og forudsætningerne bæredygtig vækst og beskæftigelse og mindske forskellene i levestandard mellem borgerne i alle EU's regioner, samtidig med at den i fuld udstrækning følger 2020-strategien og overholder FN's bæredygtige udviklingsmål og Parisaftalen; understreger behovet for at forberede den europæiske økonomi og EU-borgere på mulighederne ved digitalisering; mener, at løsning af de grundlæggende årsager til migration og ophør med forskellige former for forskelsbehandling, f.eks. forskelsbehandling af kvinder og LGBTI-personer, ligeledes udgør vigtige udfordringer i 2019; |
| --- | --- |

2.

Forberedelse af en bæredygtig fremtid og styrkelse af solidariteten inden for og uden for EU

En bæredygtig fremtid

| 3. | mener, at EU-budgettet for 2019 bør styrke alle relevante instrumenter til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed, navnlig i de EU-regioner, der halter bagefter økonomisk, idet der skal lægges særlig vægt på forbedring af iværksætterfærdigheder og faglige færdigheder og mobilitet, anerkendelse af kvalifikationer på alle niveauer inden for almen og faglig uddannelse og støtte til vækst, konkurrenceevne, jobskabelse, investeringer i infrastruktur, forskning, innovation og SMV'er; understreger, at ungdomsarbejdsløsheden, som har alvorlige samfundsmæssige konsekvenser, er en af de største problemer på europæisk plan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at prioriteterne i EU’s 2019-budget bør være vækst, innovation, konkurrenceevne, sikkerhed, bekæmpelse af klimaforandringer, overgangen til vedvarende energi og migration; |
| --- | --- |

4.

| 5. | støtter udvidelsen af mulighederne for, at unge kan deltage i solidariske aktiviteter; opfordrer til en hurtig og grundig gennemførelse af det europæiske solidaritetskorps efter den forventede vedtagelse i 2018; |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig over, at resultatet af forliget om EU's budget for 2018 efter krav fra Parlamentet blev at øge den oprindeligt foreslåede specifikke bevilling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet med 116,7 mio. EUR i nye bevillinger, således at det samlede beløb udgjorde 350 mio. EUR i 2018, men påpeger, at det er nødvendigt at forbedre gennemførelsen af udbetalingerne, som halter bagefter; modsætter sig Kommissionens fortolkning i den tekniske ajourføring af den finansielle programmering 2019-2020 efter vedtagelsen af 20218-budgettet af den finansielle programmering for 2018, som betragter denne forhøjelse som frontloading af bevillinger i de kommende år, og forventer, at Kommissionen opfylder de løfter, den gav Parlamentet ved udløbet af forligsproceduren i 2017; forventer, at budgetforslaget for 2019 udviser større ambitioner for bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløsheden med den rette balance mellem den faktiske udvikling i absorptionskapaciteten i dette område og den politiske vilje til at støtte op om dette område; minder om Kommissionens tilsagn om at foreslå en yderligere forhøjelse af finansieringen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet gennem et ændringsbudget, såfremt ungdomsbeskæftigelsesinitiativets absorptionskapacitet giver mulighed for en forhøjelse; insisterer på, at medlemsstaterne og Kommissionen matcher tilbud om beskæftigelse eller uddannelse med deltagerens profil og efterspørgslen på arbejdsmarkedet med henblik på at sikre deltagerne varig beskæftigelse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med behandlingen af 2019-budgettet at fremlægge de økonomiske oplysninger om gennemførelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet opdelt efter nationale andele som supplement til oplysningerne om de samlede omkostninger, som allerede er offentligt tilgængelige; opfordrer Kommissionen til at forbedre synergien mellem ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, Den Europæiske Socialfond og medlemsstaternes nationale budgetter for at sikre, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet ikke bliver en erstatning for national støtte til unge, der ikke er i almen uddannelse, beskæftigelse eller erhvervsuddannelse (NEET'er); |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at Erasmus+-programmet i lyset af fejringen af dets 30-års jubilæum sammen med EU's kulturprogrammer fortsat er de vigtigste programmer til at fremme unges mobilitet, lære om grundlæggende europæiske værdier og indprente dem i unge mennesker hvilket fremgår af antallet af ansøgninger, som overstige de afsatte bevillinger; mener, at bevillingerne til Erasmus + i 2019-budgettet skal forhøjes yderligere (mindst fordobles) for at opfylde den berettigede efterspørgsel efter dette program, navnlig i forbindelse med livslang læring; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at forskning, konkurrenceevne og SMV'er er nøglen til økonomisk vækst og jobskabelse; understreger derfor, at det er vigtigt at skabe et gunstigt miljø for innovation, forskning og investeringer for EU's virksomheder og navnlig SMV'er med henblik på at skabe en europæisk økonomi, som er virkeligt konkurrencedygtige på globalt plan; understreger betydningen af øgede bevillinger under udgiftsområde 1a og videreførelsen af bevillingerne til vellykkede programmer som Horisont 2020 og programmer til støtte for SMV'er, herunder EU's program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme), som har langt flere ansøgere end støttemodtagere; understreger betydningen af at tage hensyn til SMV’ernes særlige behov og ringe administrative ressourcer ved udformningen af SMV-programmer; mener, at dette er nødvendigt i betragtning af den hurtigt skiftende og yderst konkurrenceprægede verden og i betragtning af de markante ændringer, der som følge af digitaliseringen finder sted inden for alle sektorer; erkender, at de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde) også bidrage til alle disse prioriteter; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at investeringer i forskning og innovation er en forudsætning for at opnå reel konkurrenceevne i EU; beklager, at færre projekter af høj kvalitet inden for forskning og innovation modtager EU-støtte på grund af en alarmerende lavt antal godkendte ansøgninger; understreger i den forbindelse, at der skal sikres et passende bevillingsniveau til Horisont 2020; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger mulighederne for økonomisk vækst gennem de teknologiske forandringer og opfordrer til, at EU-budgettet spiller en passende rolle ved at støtte digitaliseringen af den europæiske industri og fremme de digitale færdigheder og iværksættervirksomhed; |
| --- | --- |

11.

| 12. | anerkender, at SMV'er fortsat er rygraden i den europæiske økonomi og fortsat vil spille en afgørende rolle med hensyn til at skabe arbejdspladser og vækst i hele EU; opfordrer i denne henseende til en forhøjelse af COSME-bevillingerne i 2019 i betragtning af programmets succes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over forhøjelsen og styrkelsen af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI), hvis forhøjede garantifond spiller en nøglerolle i indsatsen for at mindske investeringsunderskuddet i EU; minder om, at EFSI's garantifond er dels blevet finansieret på bekostning af Horisont 2020 og Connecting Europe-faciliteten (CEF), selv om de begge er langsigtede og fremtidsorienterede programmer; understreger sit mangeårige synspunkt om, at alle nye initiativer skal finansieres med nye bevillinger og ikke ved omfordeling, og at der skal rettes op på skaderne på eksisterende programmer gennem den årlige budgetprocedure; gentager, at nedskæringer i disse programmer bør omgøres så vidt muligt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at den videreførte EFSI bør gøre betydelige fremskridt i 2019 i retning af en bedre geografisk dækning, således at alle regioner kan få lige stor fordel af den løftestangseffekt, som EU's budgetgaranti indebærer; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre strukturreformer, der kan forbedre investeringsklimaet og den lokale kapacitet til at udnytte EFSI-støtten i alle regioner; |
| --- | --- |

14.

| 15. | glæder sig over medlemsstaternes seneste tilsagn om en ny EU-forsvarsdagsorden, som har til formål at øge både den hårde og den bløde magt, og anser på baggrund af den stigende ustabilitet i verden, der forværres af nye typer af trusler, dette for at være i overensstemmelse med borgernes bekymringer; støtter Kommissionens nylige initiativ om at lancere programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri (EDIDP) som et første skridt i Den Europæiske Forsvarsfond; kræver, at EDIDP udelukkende finansieres af uudnyttede margener og/eller særlige instrumenter og derfor ikke gennem udgiftsomlægninger fra eksisterende programmer; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at sikring af den interne sikkerhed fortsat skal være en af EU's vigtigste prioriteter, og opfordrer til øget finansiering af denne politik, som er under udvikling; er overbevist om, at EU er nødt til at investere mere i styrkelse og forvaltning af sine grænser, styrkelse af samarbejdet mellem de retshåndhævende myndigheder og de nationale myndigheder og bekæmpelse af terrorisme, radikalisering og organiseret kriminalitet ved at etablere et hensigtsmæssigt og moderne digitalt informationssystem; understreger i den forbindelse den rolle, der spilles af Fonden for Intern Sikkerhed (ISF), og behovet for tilstrækkelig finansiering af agenturer, som beskæftiger sig med grænser, sikkerhed og retfærdighed; minder om, at finansieringsrammen til dette instrument blev beskåret betydeligt i 2018; |
| --- | --- |

16.

| 17. | anmoder om øget finansiering til bekæmpelse af fænomenet radikalisering, som fører til voldelig ekstremisme i EU; mener, at dette kan opnås ved at fremme integration og bekæmpe diskrimination, racisme, fremmedhad, fundamentalisme, mundtlige og skriftlige hadudgydelser; |
| --- | --- |

17.

| 18. | glæder sig over den rolle, som Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden spiller; opfordre til tilstrækkelige bevillinger til denne fond i 2019 for at støtte en værdig modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne, retfærdige tilbagesendelsesstrategier, genbosættelsesprogrammer, politikker for lovlig indvandring og fremme af en effektiv integration af tredjelandsstatsborgere og for at bekæmpe ulovlig indvandring; gentager, hvor vigtigt det er at have øremærkede bevillinger til bekæmpelse af underliggende årsager til migrations- og flygtningekrisen; understreger i denne forbindelse, at EU's budget bør finansiere foranstaltninger i indvandrernes oprindelseslande og i værtslande for flygtninge, herunder, men ikke begrænset til, foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom, arbejdsløshed, uddannelsesmæssige og økonomiske problemer og manglende ustabilitet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag, der vil gøre det muligt at udvise økonomisk solidaritet på EU-plan med ofre for terrorhandlinger og deres familier; |
| --- | --- |

19.

| 20. | minder om betydningen af EU's agenturer, der sikrer gennemførelsen af EU's lovgivningsmæssige prioriteter og dermed opfylder EU's politiske målsætninger som f.eks. konkurrenceevne (beskæftigelse, bæredygtig vækst, energiunionen), migration (asyl, grænseoverskridende forvaltning), støtte til grundlæggende rettigheder (databeskyttelse) og sikkerhed (internetkriminalitet, narkotika, svig, hvidvaskning af penge, terrorisme, retligt samarbejde, politisamarbejde, støtte til storstilede informationssystemer); forventer, at forhandlingerne om budgettet for 2019 fører til en realistisk og tilstrækkelig operationel og administrativ finansiering af EU's agenturer og andre EU-organer, således at disse får mulighed for at opfylde deres opgaver, som bliver stadig mere omfattende, og klare den øgede arbejdsbyrde; opfordrer til, at der afsættes tilstrækkelige bevillinger til at sikre en problemfri etablering og drift af Den Europæiske Anklagemyndighed; opfordrer mere generelt til, at der foretages en grundig vurdering af alle agenturernes strategiske interesse og opgaver og muligheden for en gruppering af agenturer i overensstemmelse med den strategiske karakter af deres opgaver og resultater; minder om, at 2018 er det sidste år af gennemførelsen af nedskæringen i antallet af ansatte med 5 % og "omrokeringspuljen"; forventer, at Kommissionen og Rådet afstår fra at foretage yderligere nedskæringer i agenturernes ressourcer i 2019-budgettet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mener, at 2019-budgettet på et tidspunkt, hvor centrale aktører som USA er uvillige til at stå ved deres tilsagn om at bekæmpe klimaændringer i henhold til Parisaftalen, skal stille EU klart i spidsen for denne udfordring, der er én et af de største i vores generation, ved at forhøje bevillingerne til initiativer som f.eks. programmet for klimaindsatsen under Life, ECOPOTENTIAL og Clean Sky; understreger, at udgifterne på dette område bør betragtes som en langsigtet investering snarere end en omkostning, og at både Den Europæiske Revisionsret og Rådet (økonomi og finans) har konstateret, at EU ikke lever op til sine mål for klimafinansiering; opfordrer Kommissionen til at opfylde målene i Parisaftalen og EU's egne langsigtede klimamål ved at opfylde målet om at anvende 20 % af den nuværende FFR (2014-2020) på klimaindsatsen; understreger i den forbindelse, at bidraget i 2019 bør indebære en betydelig overskridelse af det samlede mål for at opveje de lavere bevillinger i de første år af den flerårige finansielle ramme, og at mekanismen for indarbejdelse af klimahensyn skal optimeres i fuld udstrækning; |
| --- | --- |

21.

Styrket solidaritet for at løse sociale, territoriale og globale problemer

| 22. | mener, at EU-budgettet bør bidrage til medlemsstaternes indsats på områder som arbejdsløshed og sundhedsydelser ved at afsætte tilstrækkelige midler til programmer, sm tilsigter at bekæmpe uligheder, afhjælpe de værste former for fattigdom, navnlig for de mest isolerede og sårbare befolkningsgrupper, navnlig børn, og sætte borgerne i stand til at erhverve sig de nødvendige færdigheder til at kunne tilpasse sig til digitaliseringen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | fastholder, at det er nødvendigt at øge støtten til de EU-programmer, der fremmer vækst og skabelsen af varige arbejdspladser af høj kvalitet, navnlig for de unge, og der supplerer medlemsstaternes indsats for at sikre brede erhvervsmæssige kvalifikationer i stedet for tidlig specialisering som et middel til at øge modstandsdygtigheden og muliggøre tilpasning af samfundet, og for samtidig at gøre noget ved problemerne med den demografiske tilbagegang, manglen på kvalificeret arbejdskraft i visse sektorer og velfærdssystemernes bæredygtighed; henviser til, at det kan være hensigtsmæssigt at overveje særlige, skræddersyede foranstaltninger i de sektorer og/eller regioner, som er mest berørt, eller som er blevet langt mere sårbar; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder om den betydelige aldring af befolkningen og stigningen i antallet af personer med behov for særlig og målrettet pleje, navnlig ældre mennesker; opfordrer Kommissionen til at træffe yderligere foranstaltninger til imødegåelse af de demografiske udfordringer og bekræfter sin støtte til initiativer som f.eks. landsbyer for demente, hvor der tilbydes pleje på et tidligt tidspunkt; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at kønsrelateret diskrimination, navnlig på arbejdsmarkedet, ikke blot er i strid med EU's værdier, men også udgør en alvorlig hindring for den økonomiske vækst, da det demotiverer kvinder fra at søge meningsfyldt beskæftigelse; understreger det vigtige bidrag, som kvinders medindflydelse yder i opnåelsen af mere inklusive, retfærdige og fredelige samfund, hvor væksten er mere bæredygtig; forventer, at 2019-budgettet vil støtte kvindelige iværksættere og fremme kvinders adgang til EU-støtte, f.eks. under Cosme- og Horisont 2020-programmerne, og at udvide samhørighedspolitikkens til at omfatte til yderligere investeringer i uddannelses-, børnepasnings- sundhedsinfrastruktur for at hjælpe kvinder med at forene privatliv og arbejdsliv; |
| --- | --- |

25.

| 26. | gentager sin bekymring over forsinkelser i gennemførelsen af samhørighedspolitikken, som er udtryk for Unionens territoriale solidaritet og dets vigtigste investeringspolitik, men anerkender, at 2017 var det første år, hvor gennemførelsen af ESI-fondenes programmer blev fremskyndet, og forventer, at denne tendens fortsætter i 2018 og 2019; mener, at der skal opføres de nødvendige betalingsbevillinger til sikring af en gnidningsløs gennemførelse; |
| --- | --- |

26.

| 27. | minder om det væsentlige bidrag, som EU har ydet med hensyn til at tilskynde til fred og forsoning i Irland, navnlig gennem PEACE- og INTERREG-programmerne, der er rettet mod Nordirland og grænseamterne Republikken Irland; opfordrer i den forbindelse til fuld overholdelse af rammerne omkring de tidligere indgåede forpligtelser som f.eks. langfredagsaftalen, for så vidt angår retsstatslige forhold og demokrati; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte deres støtte til fredsprocessen gennem fortsat finansiering af PEACE-programmet og dertil knyttede programmer; |
| --- | --- |

27.

| 28. | påpeger, at den fælles landbrugspolitik er en af grundpillerne i den europæiske integration, som har sikret en sikker fødevareforsyning af høj kvalitet til de europæiske borgere, et velfungerende indre marked og landdistrikternes trivsel i mange år; minder om, at bevillingerne til den fælles landbrugspolitik i særdeleshed bidrager til landbrugets rentabilitet og stabiliteten i EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer Kommissionen til fortsat at hjælpe landbrugere i hele Europa til at modstå uventede prisudsving og til at sikre fødevareforsyninger af høj kvalitet; anmoder om, at der tages behørig hensyn til mindre landbrug og fiskere; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mener, at regionalisering og samfundsøkonomiske mål nødvendigvis må spille en større rolle i forbindelse med den fælles fiskeripolitik, og at anvendelsesområdet for Den Europæiske Hav- og Fiskerifond skal udvides; opfordrer Kommissionen til at lette adgangen til og forenkle procedurerne for støtte; giver navnlig udtryk for bekymring over de potentielle negative konsekvenser af Det Forenede Kongeriges udtræden af EU for fiskeriet, og navnlig for tilstødende kystmedlemsstater; |
| --- | --- |

30.

| 31. | glæder sig over forslaget om at udvide anvendelsesområdet for og styrke EU's civilbeskyttelsesordning; mener, at en styrkelse af civilbeskyttelsesordningen er af største betydning for at sikre en hurtigere og mere sammenhængende civilbeskyttelsesindsats på EU-plan på områderne forebyggelse, beredskab og reaktion på naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer i og uden for Unionen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | forventer en forbedring af nuværende procedurer og foranstaltninger i forbindelse med gennemførelsen af budgettet på baggrund af begrænsningerne i ressourcer, der er opstået, og kravene til EU om at påtage sig et større ansvar, så der skabes sikkerhed for, at de finansielle tilsagn opfyldes rettidigt og på en omkostningseffektiv måde; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mener, at der skal afsættes de nødvendige bevillinger og menneskelige ressourcer til de EU'-agenturer, -politikker og -programmer, der beskæftiger sig med forvaltning af migrations- og flygtningestrømme og grænsekontrol, så de kan klare den aktuelle flygtningekrise, som medlemsstaterne også forventes at påtage sig ansvaret for i overensstemmelse med princippet om byrdefordeling og Genève-konventionerne; er overbevist om, at EU for at finde en langsigtet løsning også bør udvise ekstern solidaritet for at fremme forudsætningerne for fred og velstand i oprindelseslandene ved at lægge større vægt på investeringer og udviklingspolitikken, navnlig gennem anvendelsen af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD), udviklingssamarbejdsinstrumentet (DCI) og instrumentet for humanitær bistand; erkender betydningen og den særlige værdi af udviklingspolitikken med prioriteter såsom fattigdomsbekæmpelse, uddannelse, sundhed og økonomisk udvikling; understreger behovet for at støtte UNRWA’s indsats og programmer; understreger, at stabile nabolande er én af forudsætningerne for at opretholde stabiliteten og velstanden i EU; opfordrer derfor Kommissionen til at sikre, at investeringer i EU's naboskabsområde prioriteres med henblik på at støtte bestræbelserne på at tackle de vigtigste problemer i dette område som migration, flygtninge og udvikling i de sydlige nabolande og ustabilitet i de østlige nabolande, hvilket til dels skyldes en russisk udenrigspolitik, der ikke er i overensstemmelse med folkeretten, demokratiske normer og menneskerettighedsstandarder; understreger, at nye politiske prioriteter og kommende udfordringer for EU som sikkerhed og forsvar, bør finansieres med nye bevillinger og ikke ved at nedskære eksisterende politikker og programmer, som både er vellykkede og vigtige, f.eks. udvikling og humanitær bistand og naboskabspolitik; understreger endvidere, at sikkerheds- og udviklingspolitikker påvirker hinanden indbyrdes, og at begge er vigtige betingelser for opbygning af en funktionsdygtig stat samt funktionsdygtige administrative strukturer uden korruption og minimumsstandarder på det sociale, sundhedsmæssige og økonomiske område; |
| --- | --- |

33.

| 34. | fastholder, at satellit-budgetmekanismer, som f.eks. trustfonde og andre lignende instrumenter, omgår budgetproceduren, undergraver gennemskueligheden af budgetforvaltningen og krænker Parlamentets ret til at udøve effektiv kontrol med udgifterne; mener derfor, at disse eksterne instrumenter, der er blevet oprettet i de seneste år, bør integreres i EU-budgettet, og at der må findes alternative løsninger til at sætte Unionen i stand til at reagere hurtigt på krisesituationer og situationer efter kriser på internationalt plan; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) bl.a. bør fremme politiske og økonomiske reformer i udvidelseslandene; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til yderligere at vurdere IPA-bevillingerne i sit budgetforslag for 2019 under hensyntagen til forværringen af den politiske situation i Tyrkiet og det presserende behov for at imødegå den voksende radikalisering i Balkanlandene; |
| --- | --- |

35.

Forventninger til 2019-proceduren

| 36. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte med at optræde som en ærlig mægler på hvert eneste trin i proceduren og til på pålidelig og korrekt vis at gennemføre budgetmyndighedens beslutninger; |
| --- | --- |

36.

| 37. | glæder sig over, at budgetproceduren for 2018 efter midtvejsrevisionen af FFR og i modstrid med Rådets konklusioner af 20. februar 2018 om budgetretningslinjerne for 2019 viste, at budgetmyndigheden kan udøve sine beføjelser fuldt ud til at fastsætte niveauet for og indholdet af EU's budget gennem den årlige budgetprocedure; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mener, at det som den del af budgetmyndigheden, der er direkte valgt af borgerne, bør spille sin politiske rolle og fremsætte forslag til pilotprojekter og forberedende foranstaltninger og dermed formulere sin politiske vision for fremtiden; forpligter sig i denne forbindelse til at foreslå en pakke pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, som er udviklet i tæt samarbejde med alle udvalgene med henblik på at finde den rette balance mellem politiske vilje og tekniske gennemførlighed efter Kommissionens vurdering; |
| --- | --- |

38.

| 39. | forventer, at forhandlingerne om budgettet for 2019 baseres på fælles politiske ambitioner og solidaritet og tager hensyn til merværdien af EU's programmer og politikker; mener, at dette mål kun kan realiseres, hvis forhandlingsparterne informeres rettidigt om hinandens holdninger, indleder forhandlingerne på det tidligst mulige tidspunkt og er rede til at gå på kompromis; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Revisionsretten. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(3)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(4)  EUT L 168 af 7.6.2014, s. 105.

(5)  EUT L 57 af 28.2.2018, s. 1.

(6)  Fælles rapport af 8. december 2017 fra Den Europæiske Unions og den britiske regerings forhandlere om de fremskridt, der er gjort i fase 1 af forhandlingerne i henhold til artikel 50 i TEU om Det Forenede Kongeriges velordnede udtræden af Den Europæiske Union (TF50 (2017) 19 – Commission to EU 27).

---