# Euroopan unionin L 123/2019

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 123 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 62. vuosikerta10. toukokuu 2019 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 123

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

62. vuosikerta10. toukokuu 2019

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/711, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin kyseessä ovat nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoja varten tarkoitetut määrärahat | 1 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/712, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, kilpailun turvaamisesta lentoliikenteessä ja asetuksen (EY) N:o 868/2004 kumoamisesta | 4 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/713, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten torjunnasta ja neuvoston puitepäätöksen 2001/413/YOS korvaamisesta | 18 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/711, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin kyseessä ovat nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoja varten tarkoitetut määrärahat

1

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/712, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, kilpailun turvaamisesta lentoliikenteessä ja asetuksen (EY) N:o 868/2004 kumoamisesta

4

DIREKTIIVIT

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/713, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten torjunnasta ja neuvoston puitepäätöksen 2001/413/YOS korvaamisesta

18

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2019/714, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2019, kansalaisaloitteesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 211/2011 liitteen I korvaamisesta sekä liitteiden II ja VII muuttamisesta | 30 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2019/714, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2019, kansalaisaloitteesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 211/2011 liitteen I korvaamisesta sekä liitteiden II ja VII muuttamisesta

30

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 10.5.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 123/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 123/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2019/711,

annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019,

asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin kyseessä ovat nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoja varten tarkoitetut määrärahat

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 177 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 (3) vahvistetaan yhteiset ja yleiset säännöt, joita sovelletaan Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 (3) vahvistetaan yhteiset ja yleiset säännöt, joita sovelletaan Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin.

| (2) | Euroopan unionin yleisellä talousarviolla varainhoitovuodeksi 2019 (4) muutettiin nuorisotyöllisyysaloitteen kokonaismäärärahoja lisäämällä maksusitoumusmäärärahoja aloitteen vuoden 2019 erityismäärärahoja varten 116,7 miljoonalla eurolla käypinä hintoina, mikä nosti aloitteen erityismäärärahoja varten tarkoitettujen maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärän koko ohjelmakauden osalta 4 527 882 072 euroon käypinä hintoina. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin yleisellä talousarviolla varainhoitovuodeksi 2019 (4) muutettiin nuorisotyöllisyysaloitteen kokonaismäärärahoja lisäämällä maksusitoumusmäärärahoja aloitteen vuoden 2019 erityismäärärahoja varten 116,7 miljoonalla eurolla käypinä hintoina, mikä nosti aloitteen erityismäärärahoja varten tarkoitettujen maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärän koko ohjelmakauden osalta 4 527 882 072 euroon käypinä hintoina.

| (3) | Vuonna 2019 lisämäärärahat, yhteensä 99 573 877 euroa vuoden 2011 hintoina, rahoitetaan maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavarasta vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen liikkumavaran rajoissa. |
| --- | --- |

(3)

Vuonna 2019 lisämäärärahat, yhteensä 99 573 877 euroa vuoden 2011 hintoina, rahoitetaan maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavarasta vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen liikkumavaran rajoissa.

| (4) | Kun otetaan huomioon, että ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmien täytäntöönpanossa on jo edetty pitkälle, on aiheellista säätää erityisistä toimenpiteistä, joilla helpotetaan nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(4)

Kun otetaan huomioon, että ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmien täytäntöönpanossa on jo edetty pitkälle, on aiheellista säätää erityisistä toimenpiteistä, joilla helpotetaan nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanoa.

| (5) | Koska nuorisotyöllisyysaloitetta tukevia ohjelmia on kiireellisesti muutettava, jotta niihin voidaan sisällyttää nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoihin tarkoitetut lisämäärärahat ennen vuoden 2019 loppua, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(5)

Koska nuorisotyöllisyysaloitetta tukevia ohjelmia on kiireellisesti muutettava, jotta niihin voidaan sisällyttää nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoihin tarkoitetut lisämäärärahat ennen vuoden 2019 loppua, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (6) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 1303/2013 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 1303/2013 olisi muutettava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) No 1303/2013 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 91 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden talousarviositoumuksiin käytettävissä olevat määrärahat kaudella 2014–2020 ovat 330 081 919 243 euroa vuoden 2011 hintoina liitteessä VI olevan vuosijakauman mukaisesti, ja tästä EAKR:lle, ESR:lle ja koheesiorahastolle osoitettavat kokonaismäärärahat ovat 325 938 694 233 euroa, ja 4 143 225 010 euroa on nuorisotyöllisyysaloitteelle osoitettava erityismääräraha. Ohjelmatyötä varten ja määrien ottamiseksi myöhemmin unionin yleiseen talousarvioon taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden määrärahoihin tehdään vuosittain kahden prosentin indeksikorjaus.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 91 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden talousarviositoumuksiin käytettävissä olevat määrärahat kaudella 2014–2020 ovat 330 081 919 243 euroa vuoden 2011 hintoina liitteessä VI olevan vuosijakauman mukaisesti, ja tästä EAKR:lle, ESR:lle ja koheesiorahastolle osoitettavat kokonaismäärärahat ovat 325 938 694 233 euroa, ja 4 143 225 010 euroa on nuorisotyöllisyysaloitteelle osoitettava erityismääräraha. Ohjelmatyötä varten ja määrien ottamiseksi myöhemmin unionin yleiseen talousarvioon taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden määrärahoihin tehdään vuosittain kahden prosentin indeksikorjaus.”

| 2) | Korvataan 92 artiklan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Nuorisotyöllisyysaloitteen määrärahat ovat 4 143 225 010 euroa nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoja, joista 99 573 877 euroa on vuodeksi 2019 osoitettuja lisämäärärahoja. Näitä määrärahoja täydennetään ESR:n kohdennetuilla investoinneilla ESR-asetuksen 22 artiklan mukaisesti.
  Jäsenvaltiot, jotka saavat ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahojen lisämäärärahoja vuodeksi 2019, voivat pyytää, että nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahojen lisämäärärahoista enintään 50 prosenttia siirretään ESR:ään ESR-asetuksen 22 artiklassa edellytetyksi vastaavaksi ESR:n kohdennetuksi investoinniksi. Tällainen siirto on tehtävä asianomaisiin alueluokkiin noudattaen nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahojen lisäykseen oikeutettujen alueiden luokittelua. Jäsenvaltioiden on pyydettävä siirtoa tämän asetuksen 30 artiklan 1 kohdan mukaisessa ohjelman muuttamispyynnössä. Aiempiin vuosiin kohdennettuja varoja ei saa siirtää.
  Tämän kohdan toista alakohtaa sovelletaan kaikkiin nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahojen lisämäärärahoihin, joiden tuloksena määrärahat ylittävät 4 043 651 133 euroa.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 92 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Nuorisotyöllisyysaloitteen määrärahat ovat 4 143 225 010 euroa nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoja, joista 99 573 877 euroa on vuodeksi 2019 osoitettuja lisämäärärahoja. Näitä määrärahoja täydennetään ESR:n kohdennetuilla investoinneilla ESR-asetuksen 22 artiklan mukaisesti.

Jäsenvaltiot, jotka saavat ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahojen lisämäärärahoja vuodeksi 2019, voivat pyytää, että nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahojen lisämäärärahoista enintään 50 prosenttia siirretään ESR:ään ESR-asetuksen 22 artiklassa edellytetyksi vastaavaksi ESR:n kohdennetuksi investoinniksi. Tällainen siirto on tehtävä asianomaisiin alueluokkiin noudattaen nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahojen lisäykseen oikeutettujen alueiden luokittelua. Jäsenvaltioiden on pyydettävä siirtoa tämän asetuksen 30 artiklan 1 kohdan mukaisessa ohjelman muuttamispyynnössä. Aiempiin vuosiin kohdennettuja varoja ei saa siirtää.

Tämän kohdan toista alakohtaa sovelletaan kaikkiin nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahojen lisämäärärahoihin, joiden tuloksena määrärahat ylittävät 4 043 651 133 euroa.”

| 3) | Korvataan liite VI tämän asetuksen liitteellä. |
| --- | --- |

3)

Korvataan liite VI tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 17 päivänä huhtikuuta 2019.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. CIAMBA

---

(1)  Lausunto annettu 22. maaliskuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 27. maaliskuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 9. huhtikuuta 2019.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

3

(4)  
  EUVL L 67, 7.3.2019, s. 1.

4

---

LIITE

”LIITE VI

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN VUOTUINEN JAKAUTUMINEN VUOSINA 2014–2020

Mukautettu vuotuinen rakenne (mukaan lukien nuorisotyöllisyysaloitteen lisäys)

| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroa, vuoden 2011 hintoina | 34 108 069 924 | 55 725 174 682 | 46 044 910 736 | 48 027 317 164 | 48 341 984 652 | 48 811 933 191 | 49 022 528 894 | 330 081 919 243 |

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Yhteensä

Euroa, vuoden 2011 hintoina

34 108 069 924

55 725 174 682

46 044 910 736

48 027 317 164

48 341 984 652

48 811 933 191

49 022 528 894

330 081 919 243

---

| 10.5.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 123/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 123/4

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2019/712,

annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019,

kilpailun turvaamisesta lentoliikenteessä ja asetuksen (EY) N:o 868/2004 kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Ilmailulla on ratkaiseva merkitys unionin taloudessa ja unionin kansalaisten jokapäiväisessä elämässä, ja se on yksi unionin talouden suorituskykyisimmistä ja dynaamisimmista toimialoista. Se edistää merkittävästi talouskasvua, työllisyyttä, kauppaa ja matkailua sekä yritysten ja kansalaisten yhteyksiä ja liikkuvuutta erityisesti unionin ilmailun sisämarkkinoilla. Viime vuosikymmenten aikana lentoliikennepalvelujen kasvu on parantanut huomattavasti sekä unionin sisäisten yhteyksien että unionin ja kolmansien maiden välisten yhteyksien toimivuutta ja edistänyt merkittävästi unionin taloutta. |
| --- | --- |

(1)

Ilmailulla on ratkaiseva merkitys unionin taloudessa ja unionin kansalaisten jokapäiväisessä elämässä, ja se on yksi unionin talouden suorituskykyisimmistä ja dynaamisimmista toimialoista. Se edistää merkittävästi talouskasvua, työllisyyttä, kauppaa ja matkailua sekä yritysten ja kansalaisten yhteyksiä ja liikkuvuutta erityisesti unionin ilmailun sisämarkkinoilla. Viime vuosikymmenten aikana lentoliikennepalvelujen kasvu on parantanut huomattavasti sekä unionin sisäisten yhteyksien että unionin ja kolmansien maiden välisten yhteyksien toimivuutta ja edistänyt merkittävästi unionin taloutta.

| (2) | Unionin lentoliikenteen harjoittajat ovat keskeisiä tekijöitä maailmanlaajuisessa verkostossa, joka yhdistää Euroopan sekä sisäisesti että muuhun maailmaan. Niiden olisi voitava kilpailla kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajien kanssa toimintaympäristössä, jossa kilpailu on avointa ja tasapuolista. Tämä on tarpeen, jotta voidaan saada aikaan hyötyä kuluttajille, pitää yllä olosuhteita, jotka edistävät unionin lentoyhteyksien hyvää toimivuutta, sekä varmistaa avoimuus, tasapuoliset toimintaedellytykset ja unionin lentoliikenteen harjoittajien kilpailukyvyn säilyminen ja laadukkaiden työpaikkojen suuri määrä unionin ilmailuteollisuudessa. |
| --- | --- |

(2)

Unionin lentoliikenteen harjoittajat ovat keskeisiä tekijöitä maailmanlaajuisessa verkostossa, joka yhdistää Euroopan sekä sisäisesti että muuhun maailmaan. Niiden olisi voitava kilpailla kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajien kanssa toimintaympäristössä, jossa kilpailu on avointa ja tasapuolista. Tämä on tarpeen, jotta voidaan saada aikaan hyötyä kuluttajille, pitää yllä olosuhteita, jotka edistävät unionin lentoyhteyksien hyvää toimivuutta, sekä varmistaa avoimuus, tasapuoliset toimintaedellytykset ja unionin lentoliikenteen harjoittajien kilpailukyvyn säilyminen ja laadukkaiden työpaikkojen suuri määrä unionin ilmailuteollisuudessa.

| (3) | Lentoliikenteen toimijoiden välisen kilpailun kiristyessä globaalisti tasapuolinen kilpailu on välttämätön yleisperiaate kansainvälisissä lentoliikennepalveluissa. Tämä periaate tunnustetaan erityisesti Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 1944 tehdyssä kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksessa, jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’, jonka johdanto-osassa todetaan, että kansainvälisten lentoliikennepalvelujen on perustuttava yhtäläisiin mahdollisuuksiin. Chicagon yleissopimuksen 44 artiklassa todetaan myös, että Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) päämääränä on edistää kansainvälisen ilmakuljetuksen kehittämistä varmistamalla jokaisen sopimusvaltion yhtäläinen mahdollisuus harjoittaa kansainvälistä lentoliikennettä ja välttämällä diskriminointia sopimusvaltioiden kesken. |
| --- | --- |

(3)

Lentoliikenteen toimijoiden välisen kilpailun kiristyessä globaalisti tasapuolinen kilpailu on välttämätön yleisperiaate kansainvälisissä lentoliikennepalveluissa. Tämä periaate tunnustetaan erityisesti Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 1944 tehdyssä kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksessa, jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’, jonka johdanto-osassa todetaan, että kansainvälisten lentoliikennepalvelujen on perustuttava yhtäläisiin mahdollisuuksiin. Chicagon yleissopimuksen 44 artiklassa todetaan myös, että Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) päämääränä on edistää kansainvälisen ilmakuljetuksen kehittämistä varmistamalla jokaisen sopimusvaltion yhtäläinen mahdollisuus harjoittaa kansainvälistä lentoliikennettä ja välttämällä diskriminointia sopimusvaltioiden kesken.

| (4) | Tasapuolisen kilpailun periaate on vakiintunut unionissa, jossa markkinoita vääristäviin käytäntöihin sovelletaan unionin oikeutta, joka takaa yhtäläiset mahdollisuudet ja tasapuoliset kilpailuedellytykset kaikille unionissa toimiville unionin ja kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajille. |
| --- | --- |

(4)

Tasapuolisen kilpailun periaate on vakiintunut unionissa, jossa markkinoita vääristäviin käytäntöihin sovelletaan unionin oikeutta, joka takaa yhtäläiset mahdollisuudet ja tasapuoliset kilpailuedellytykset kaikille unionissa toimiville unionin ja kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajille.

| (5) | Unionin ja joidenkin kolmansien maiden jatkuvista ponnisteluista huolimatta tasapuolisen kilpailun periaatteita ei kuitenkaan ole vielä määritelty erityisissä monenvälisissä säännöissä, etenkään ICAOn puitteissa tai Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimuksissa, joita ovat esimerkiksi palvelukaupan yleissopimus (GATS) ja sen lentoliikennepalveluja koskeva liite, joiden soveltamisalasta lentoliikennepalvelut on suurelta osin jätetty pois. |
| --- | --- |

(5)

Unionin ja joidenkin kolmansien maiden jatkuvista ponnisteluista huolimatta tasapuolisen kilpailun periaatteita ei kuitenkaan ole vielä määritelty erityisissä monenvälisissä säännöissä, etenkään ICAOn puitteissa tai Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimuksissa, joita ovat esimerkiksi palvelukaupan yleissopimus (GATS) ja sen lentoliikennepalveluja koskeva liite, joiden soveltamisalasta lentoliikennepalvelut on suurelta osin jätetty pois.

| (6) | ICAOn ja WTO:n puitteissa olisi siksi pyrittävä tehokkaammin tukemaan aktiivisesti tasapuoliset kilpailuedellytykset kaikille lentoliikenteen harjoittajille takaavien kansainvälisten sääntöjen kehittämistä. |
| --- | --- |

(6)

ICAOn ja WTO:n puitteissa olisi siksi pyrittävä tehokkaammin tukemaan aktiivisesti tasapuoliset kilpailuedellytykset kaikille lentoliikenteen harjoittajille takaavien kansainvälisten sääntöjen kehittämistä.

| (7) | Tasapuolinen kilpailu lentoliikenteen harjoittajien välillä olisi turvattava mieluiten kolmansien maiden kanssa tehtävillä ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksilla. Useimmissa ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksissa, jotka on tehty unionin tai sen jäsenvaltioiden, tai kummankin, ja kolmansien maiden välillä, ei toistaiseksi ole riittäviä sääntöjä tasapuolisesta kilpailusta. Siksi olisi pyrittävä tehokkaammin neuvottelemaan tasapuolisen kilpailun lausekkeiden lisäämisestä kolmansien maiden kanssa jo tehtyihin ja tuleviin ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksiin. |
| --- | --- |

(7)

Tasapuolinen kilpailu lentoliikenteen harjoittajien välillä olisi turvattava mieluiten kolmansien maiden kanssa tehtävillä ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksilla. Useimmissa ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksissa, jotka on tehty unionin tai sen jäsenvaltioiden, tai kummankin, ja kolmansien maiden välillä, ei toistaiseksi ole riittäviä sääntöjä tasapuolisesta kilpailusta. Siksi olisi pyrittävä tehokkaammin neuvottelemaan tasapuolisen kilpailun lausekkeiden lisäämisestä kolmansien maiden kanssa jo tehtyihin ja tuleviin ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksiin.

| (8) | Tasapuolinen kilpailu lentoliikenteen harjoittajien välillä voidaan varmistaa myös asianmukaisella unionin lainsäädännöllä, kuten neuvoston asetuksella (ETY) N:o 95/93 (3) ja neuvoston direktiivillä 96/67/EY (4). Siltä osin kuin tasapuolinen kilpailu edellyttää unionin lentoliikenteen harjoittajien suojelemista tietyiltä kolmansien maiden tai kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajien käyttöön ottamilta käytännöiltä, tätä kysymystä käsiteltiin aiemmin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 868/2004 (5). Asetus (EY) N:o 868/2004 on kuitenkin osoittautunut tehottomaksi sen taustalla olevaan yleiseen tasapuolisen kilpailun tavoitteeseen nähden. Näin on erityisesti sen tiettyjen sääntöjen osalta, jotka koskevat asianomaisten käytäntöjen (muiden kuin tukien) määritelmää sekä tutkinnan käynnistämiselle ja suorittamiselle asetettuja vaatimuksia. Asetuksella (EY) N:o 868/2004 ei myöskään ole onnistuttu täydentämään niitä ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksia, joiden osapuolena unioni on. Koska näiden ongelmien korjaamiseksi olisi tehtävä lukuisia merkittäviä muutoksia, asetus (EY) N:o 868/2004 on aiheellista korvata uudella säädöksellä. |
| --- | --- |

(8)

Tasapuolinen kilpailu lentoliikenteen harjoittajien välillä voidaan varmistaa myös asianmukaisella unionin lainsäädännöllä, kuten neuvoston asetuksella (ETY) N:o 95/93 (3) ja neuvoston direktiivillä 96/67/EY (4). Siltä osin kuin tasapuolinen kilpailu edellyttää unionin lentoliikenteen harjoittajien suojelemista tietyiltä kolmansien maiden tai kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajien käyttöön ottamilta käytännöiltä, tätä kysymystä käsiteltiin aiemmin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 868/2004 (5). Asetus (EY) N:o 868/2004 on kuitenkin osoittautunut tehottomaksi sen taustalla olevaan yleiseen tasapuolisen kilpailun tavoitteeseen nähden. Näin on erityisesti sen tiettyjen sääntöjen osalta, jotka koskevat asianomaisten käytäntöjen (muiden kuin tukien) määritelmää sekä tutkinnan käynnistämiselle ja suorittamiselle asetettuja vaatimuksia. Asetuksella (EY) N:o 868/2004 ei myöskään ole onnistuttu täydentämään niitä ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksia, joiden osapuolena unioni on. Koska näiden ongelmien korjaamiseksi olisi tehtävä lukuisia merkittäviä muutoksia, asetus (EY) N:o 868/2004 on aiheellista korvata uudella säädöksellä.

| (9) | Unionin ilmailualan kilpailukyky riippuu ilmailun arvoketjun kunkin osan kilpailukyvystä, ja se voidaan turvata ainoastaan toisiaan täydentävien toimintapolitiikkojen avulla. Unionin olisi käytävä rakentavaa vuoropuhelua kolmansien maiden kanssa perustan luomiseksi tasapuoliselle kilpailulle. Tässä yhteydessä tarvitaan tehokasta, oikeasuhteista ja varoittavaa lainsäädäntöä, jotta voidaan ylläpitää olosuhteita, jotka edistävät unionin yhteyksien hyvää toimivuutta, ja varmistaa tasapuolinen kilpailu kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajien kanssa. Tätä varten komissiolle olisi annettava toimivalta suorittaa tutkinta ja ryhtyä tarvittaessa toimenpiteisiin. Tällaisten toimenpiteiden olisi oltava käytettävissä, kun kilpailua vääristävät käytännöt aiheuttavat haittaa unionin lentoliikenteen harjoittajille. |
| --- | --- |

(9)

Unionin ilmailualan kilpailukyky riippuu ilmailun arvoketjun kunkin osan kilpailukyvystä, ja se voidaan turvata ainoastaan toisiaan täydentävien toimintapolitiikkojen avulla. Unionin olisi käytävä rakentavaa vuoropuhelua kolmansien maiden kanssa perustan luomiseksi tasapuoliselle kilpailulle. Tässä yhteydessä tarvitaan tehokasta, oikeasuhteista ja varoittavaa lainsäädäntöä, jotta voidaan ylläpitää olosuhteita, jotka edistävät unionin yhteyksien hyvää toimivuutta, ja varmistaa tasapuolinen kilpailu kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajien kanssa. Tätä varten komissiolle olisi annettava toimivalta suorittaa tutkinta ja ryhtyä tarvittaessa toimenpiteisiin. Tällaisten toimenpiteiden olisi oltava käytettävissä, kun kilpailua vääristävät käytännöt aiheuttavat haittaa unionin lentoliikenteen harjoittajille.

| (10) | Syrjintää saattaisi olla esimerkiksi tilanne, jossa unionin lentoliikenteen harjoittajaan sovelletaan erilaista kohtelua ilman objektiivisia perusteita, erityisesti erilaista kohtelua, joka koskee maahuolinnan hintoja ja saatavuutta; lentoasemien infrastruktuuria; lennonvarmistuspalveluja; lähtö- ja saapumisaikojen jakamista; hallinnollisia menettelyjä, kuten viisumien myöntämistä ulkomaalaisten liikenteenharjoittajien henkilökunnalle; lentoliikennepalvelujen myynnissä ja jakelussa sovellettavia yksityiskohtaisia järjestelyjä; tai mitä tahansa muita liiketoimintakysymyksiä, kuten raskaita tulliselvitysmenettelyjä, tai mitä tahansa muita epäreiluja rahoitus- tai operatiivisia käytäntöjä. |
| --- | --- |

(10)

Syrjintää saattaisi olla esimerkiksi tilanne, jossa unionin lentoliikenteen harjoittajaan sovelletaan erilaista kohtelua ilman objektiivisia perusteita, erityisesti erilaista kohtelua, joka koskee maahuolinnan hintoja ja saatavuutta; lentoasemien infrastruktuuria; lennonvarmistuspalveluja; lähtö- ja saapumisaikojen jakamista; hallinnollisia menettelyjä, kuten viisumien myöntämistä ulkomaalaisten liikenteenharjoittajien henkilökunnalle; lentoliikennepalvelujen myynnissä ja jakelussa sovellettavia yksityiskohtaisia järjestelyjä; tai mitä tahansa muita liiketoimintakysymyksiä, kuten raskaita tulliselvitysmenettelyjä, tai mitä tahansa muita epäreiluja rahoitus- tai operatiivisia käytäntöjä.

| (11) | Menettely olisi saatettava päätökseen ilman tämän asetuksen mukaisia vastatoimenpiteitä, jos niiden käyttöönotto olisi unionin edun vastaista, kun otetaan erityisesti huomioon toimenpiteiden vaikutus muihin henkilöihin, etenkin kuluttajiin tai yrityksiin unionissa, sekä niiden vaikutus yhteyksien hyvään toimivuuteen kaikkialla unionissa. Unionin etua arvioitaessa olisi erityisesti huomioitava niiden jäsenvaltioiden tilanne, joiden yhteydet muuhun maailmaan ovat yksinomaan tai merkittävällä tavalla lentoliikenteen varassa, ja johdonmukaisuus suhteessa unionin muihin politiikan aloihin olisi varmistettava. Menettely olisi saatettava päätökseen ilman toimenpiteitä myös silloin, kun tällaisten toimenpiteiden käyttöönottoa koskevat edellytykset eivät täyty tai eivät enää täyty. |
| --- | --- |

(11)

Menettely olisi saatettava päätökseen ilman tämän asetuksen mukaisia vastatoimenpiteitä, jos niiden käyttöönotto olisi unionin edun vastaista, kun otetaan erityisesti huomioon toimenpiteiden vaikutus muihin henkilöihin, etenkin kuluttajiin tai yrityksiin unionissa, sekä niiden vaikutus yhteyksien hyvään toimivuuteen kaikkialla unionissa. Unionin etua arvioitaessa olisi erityisesti huomioitava niiden jäsenvaltioiden tilanne, joiden yhteydet muuhun maailmaan ovat yksinomaan tai merkittävällä tavalla lentoliikenteen varassa, ja johdonmukaisuus suhteessa unionin muihin politiikan aloihin olisi varmistettava. Menettely olisi saatettava päätökseen ilman toimenpiteitä myös silloin, kun tällaisten toimenpiteiden käyttöönottoa koskevat edellytykset eivät täyty tai eivät enää täyty.

| (12) | Määrittäessään, onko unionin edun vastaista ottaa käyttöön vastatoimenpiteitä, komission olisi otettava huomioon kaikkien asianosaisten näkemykset. Jotta voidaan järjestää kaikkien asianosaisten kuuleminen ja antaa näille tilaisuus tulla kuulluksi, tutkinnan käynnistämisilmoituksessa olisi ilmoitettava määräajat tietojen toimittamiselle tai kuulemisen pyytämiselle. Asianosaisten olisi oltava tietoisia siitä, millaisin edellytyksin niiden toimittamia tietoja voidaan ilmaista, ja niillä olisi oltava oikeus vastata muiden osapuolten huomautuksiin. |
| --- | --- |

(12)

Määrittäessään, onko unionin edun vastaista ottaa käyttöön vastatoimenpiteitä, komission olisi otettava huomioon kaikkien asianosaisten näkemykset. Jotta voidaan järjestää kaikkien asianosaisten kuuleminen ja antaa näille tilaisuus tulla kuulluksi, tutkinnan käynnistämisilmoituksessa olisi ilmoitettava määräajat tietojen toimittamiselle tai kuulemisen pyytämiselle. Asianosaisten olisi oltava tietoisia siitä, millaisin edellytyksin niiden toimittamia tietoja voidaan ilmaista, ja niillä olisi oltava oikeus vastata muiden osapuolten huomautuksiin.

| (13) | Jotta komissio saa riittävästi tietoa mahdollisista tekijöistä, jotka oikeuttavat tutkinnan käynnistämiseen, millä tahansa jäsenvaltiolla, unionin lentoliikenteen harjoittajalla tai unionin lentoliikenteen harjoittajien yhteenliittymällä olisi oltava oikeus tehdä valitus, joka olisi käsiteltävä kohtuullisessa ajassa. |
| --- | --- |

(13)

Jotta komissio saa riittävästi tietoa mahdollisista tekijöistä, jotka oikeuttavat tutkinnan käynnistämiseen, millä tahansa jäsenvaltiolla, unionin lentoliikenteen harjoittajalla tai unionin lentoliikenteen harjoittajien yhteenliittymällä olisi oltava oikeus tehdä valitus, joka olisi käsiteltävä kohtuullisessa ajassa.

| (14) | Tämän asetuksen tehokkuuden varmistamiseksi on välttämätöntä, että komissio voi käynnistää menettelyn sellaisen valituksen perusteella, jossa esitetään alustava näyttö haitan uhasta. |
| --- | --- |

(14)

Tämän asetuksen tehokkuuden varmistamiseksi on välttämätöntä, että komissio voi käynnistää menettelyn sellaisen valituksen perusteella, jossa esitetään alustava näyttö haitan uhasta.

| (15) | Komission olisi tutkinnan aikana otettava huomioon kyseisessä asiayhteydessä kilpailua vääristävät käytännöt. Koska mahdollisia käytäntöjä on useita, joissakin tapauksissa käytäntö ja sen vaikutukset voivat rajoittua lentoliikenteeseen kahden kaupungin välisellä reitillä, kun taas toisissa tapauksissa voi olla asianmukaista tarkastella käytäntöä ja sen vaikutuksia laajempaan lentoliikenneverkostoon. |
| --- | --- |

(15)

Komission olisi tutkinnan aikana otettava huomioon kyseisessä asiayhteydessä kilpailua vääristävät käytännöt. Koska mahdollisia käytäntöjä on useita, joissakin tapauksissa käytäntö ja sen vaikutukset voivat rajoittua lentoliikenteeseen kahden kaupungin välisellä reitillä, kun taas toisissa tapauksissa voi olla asianmukaista tarkastella käytäntöä ja sen vaikutuksia laajempaan lentoliikenneverkostoon.

| (16) | On tärkeä varmistaa, että tutkinta kattaa merkitykselliset tekijät mahdollisimman laajasti. Tätä varten komissiolla olisi oltava mahdollisuus suorittaa tutkintaa kolmansissa maissa edellyttäen, että asianomaiset kolmansien maiden yhteisöt antavat tähän suostumuksensa ja että kyseiset kolmannet maat eivät esitä vastalausetta. Samoista syistä ja samaa tarkoitusta varten jäsenvaltiot olisi velvoitettava tukemaan komissiota parhaan kykynsä mukaan. Komission olisi saatettava tutkinta päätökseen parhaan saatavilla olevan näytön perusteella. |
| --- | --- |

(16)

On tärkeä varmistaa, että tutkinta kattaa merkitykselliset tekijät mahdollisimman laajasti. Tätä varten komissiolla olisi oltava mahdollisuus suorittaa tutkintaa kolmansissa maissa edellyttäen, että asianomaiset kolmansien maiden yhteisöt antavat tähän suostumuksensa ja että kyseiset kolmannet maat eivät esitä vastalausetta. Samoista syistä ja samaa tarkoitusta varten jäsenvaltiot olisi velvoitettava tukemaan komissiota parhaan kykynsä mukaan. Komission olisi saatettava tutkinta päätökseen parhaan saatavilla olevan näytön perusteella.

| (17) | Komissio voi tutkinnan aikana tarkastella, rikkooko kilpailua vääristävä käytäntö myös kansainvälistä ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimusta tai mitä tahansa muuta lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävää sopimusta, jonka osapuolena unioni on. Jos näin on, komissio voi katsoa, että kilpailua vääristävää käytäntöä, joka rikkoo myös kansainvälistä ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimusta tai mitä tahansa muuta lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävää sopimusta, jonka osapuolena unioni on, olisi tarkoituksenmukaisempaa käsitellä soveltamalla kyseisessä sopimuksessa vahvistettuja riitojenratkaisumenettelyjä. Tällaisessa tapauksessa komissiolla olisi oltava oikeus keskeyttää tämän asetuksen nojalla aloitettu tutkinta. Jos tilannetta ei voida korjata riittävästi soveltamalla kansainvälisessä ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksessa tai missä tahansa muussa lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävässä sopimuksessa, jonka osapuolena unioni on, vahvistettuja riitojenratkaisumenettelyjä, komission olisi voitava jatkaa tutkintaa. |
| --- | --- |

(17)

Komissio voi tutkinnan aikana tarkastella, rikkooko kilpailua vääristävä käytäntö myös kansainvälistä ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimusta tai mitä tahansa muuta lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävää sopimusta, jonka osapuolena unioni on. Jos näin on, komissio voi katsoa, että kilpailua vääristävää käytäntöä, joka rikkoo myös kansainvälistä ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimusta tai mitä tahansa muuta lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävää sopimusta, jonka osapuolena unioni on, olisi tarkoituksenmukaisempaa käsitellä soveltamalla kyseisessä sopimuksessa vahvistettuja riitojenratkaisumenettelyjä. Tällaisessa tapauksessa komissiolla olisi oltava oikeus keskeyttää tämän asetuksen nojalla aloitettu tutkinta. Jos tilannetta ei voida korjata riittävästi soveltamalla kansainvälisessä ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksessa tai missä tahansa muussa lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävässä sopimuksessa, jonka osapuolena unioni on, vahvistettuja riitojenratkaisumenettelyjä, komission olisi voitava jatkaa tutkintaa.

| (18) | Ilmailusopimuksilla ja tällä asetuksella olisi helpotettava vuoropuhelua asianomaisten kolmansien maiden kanssa riitojen ratkaisemiseksi tehokkaasti ja tasapuolisen kilpailun palauttamiseksi. Jos komission suorittama tutkinta koskee toimenpiteitä, jotka kuuluvat kolmannen maan kanssa tehdyn sellaisen ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksen tai minkä tahansa muun lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävän sopimuksen piiriin, jossa unioni ei ole osapuolena, olisi varmistettava, että komissio toimii täysin tietoisena kaikista asianomaisessa jäsenvaltiossa tällaisen sopimuksen nojalla suunnitelluista tai käynnistetyistä menettelyistä, jotka liittyvät komission tutkinnan kohteena olevaan tilanteeseen. Jäsenvaltiot olisi siksi velvoitettava pitämään komissio ajan tasalla. Tällaisessa tapauksessa kaikilla asianomaisilla jäsenvaltioilla olisi oltava oikeus ilmoittaa komissiolle aikomuksestaan puuttua kilpailua vääristävään käytäntöön yksinomaan riitojenratkaisumenettelyillä, jotka sisältyvät niiden kolmannen maan kanssa tehtyyn ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimukseen tai mihinkä tahansa muuhun lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävään sopimukseen, jossa unioni ei ole osapuolena. Jos kaikki asianomaiset jäsenvaltiot tekevät tällaisen ilmoituksen komissiolle eikä vastalauseita esitetä, komission olisi keskeytettävä tutkintansa väliaikaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Ilmailusopimuksilla ja tällä asetuksella olisi helpotettava vuoropuhelua asianomaisten kolmansien maiden kanssa riitojen ratkaisemiseksi tehokkaasti ja tasapuolisen kilpailun palauttamiseksi. Jos komission suorittama tutkinta koskee toimenpiteitä, jotka kuuluvat kolmannen maan kanssa tehdyn sellaisen ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksen tai minkä tahansa muun lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävän sopimuksen piiriin, jossa unioni ei ole osapuolena, olisi varmistettava, että komissio toimii täysin tietoisena kaikista asianomaisessa jäsenvaltiossa tällaisen sopimuksen nojalla suunnitelluista tai käynnistetyistä menettelyistä, jotka liittyvät komission tutkinnan kohteena olevaan tilanteeseen. Jäsenvaltiot olisi siksi velvoitettava pitämään komissio ajan tasalla. Tällaisessa tapauksessa kaikilla asianomaisilla jäsenvaltioilla olisi oltava oikeus ilmoittaa komissiolle aikomuksestaan puuttua kilpailua vääristävään käytäntöön yksinomaan riitojenratkaisumenettelyillä, jotka sisältyvät niiden kolmannen maan kanssa tehtyyn ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimukseen tai mihinkä tahansa muuhun lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävään sopimukseen, jossa unioni ei ole osapuolena. Jos kaikki asianomaiset jäsenvaltiot tekevät tällaisen ilmoituksen komissiolle eikä vastalauseita esitetä, komission olisi keskeytettävä tutkintansa väliaikaisesti.

| (19) | Jos asianomaiset jäsenvaltiot aikovat puuttua kilpailua vääristävään käytäntöön yksinomaan riitojenratkaisumenettelyillä, joita sovelletaan sellaisen ilmakuljetussopimuksen, lentoliikennesopimuksen tai minkä tahansa muun lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävän sopimuksen nojalla, jonka ne ovat tehneet asianomaisen kolmannen maan kanssa täyttääkseen mainittujen sopimusten mukaiset velvollisuutensa, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä toteuttamaan kahdenväliset riitojenratkaisumenettelyt ripeästi ja pidettävä komissio täysin ajan tasalla tämän suhteen. Jos kilpailua vääristävä käytäntö jatkuu ja komissio jatkaa tutkintaa, tällaisen ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksen tai minkä tahansa muun lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävän sopimuksen soveltamisen aikana tehdyt päätelmät olisi otettava huomioon, jotta varmistetaan tasapuolisen kilpailun palauttaminen mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

(19)

Jos asianomaiset jäsenvaltiot aikovat puuttua kilpailua vääristävään käytäntöön yksinomaan riitojenratkaisumenettelyillä, joita sovelletaan sellaisen ilmakuljetussopimuksen, lentoliikennesopimuksen tai minkä tahansa muun lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävän sopimuksen nojalla, jonka ne ovat tehneet asianomaisen kolmannen maan kanssa täyttääkseen mainittujen sopimusten mukaiset velvollisuutensa, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä toteuttamaan kahdenväliset riitojenratkaisumenettelyt ripeästi ja pidettävä komissio täysin ajan tasalla tämän suhteen. Jos kilpailua vääristävä käytäntö jatkuu ja komissio jatkaa tutkintaa, tällaisen ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksen tai minkä tahansa muun lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävän sopimuksen soveltamisen aikana tehdyt päätelmät olisi otettava huomioon, jotta varmistetaan tasapuolisen kilpailun palauttaminen mahdollisimman nopeasti.

| (20) | Kansainvälisessä ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksessa tai missä tahansa muussa lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävässä sopimuksessa, jonka osapuolena unioni on, vahvistettujen riitojenratkaisumenettelyjen soveltamisen aikana tehdyt päätelmät olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

(20)

Kansainvälisessä ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksessa tai missä tahansa muussa lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävässä sopimuksessa, jonka osapuolena unioni on, vahvistettujen riitojenratkaisumenettelyjen soveltamisen aikana tehdyt päätelmät olisi otettava huomioon.

| (21) | Hallinnolliseen tehokkuuteen liittyvistä syistä ja menettelyn mahdolliseksi päättämiseksi ilman toimenpiteitä menettely olisi voitava keskeyttää, jos asianomainen kolmas maa tai kolmannen maan yhteisö on toteuttanut ratkaisevia toimia asiaankuuluvan kilpailua vääristävän käytännön tai siitä johtuvan haitan tai haitan uhan poistamiseksi. |
| --- | --- |

(21)

Hallinnolliseen tehokkuuteen liittyvistä syistä ja menettelyn mahdolliseksi päättämiseksi ilman toimenpiteitä menettely olisi voitava keskeyttää, jos asianomainen kolmas maa tai kolmannen maan yhteisö on toteuttanut ratkaisevia toimia asiaankuuluvan kilpailua vääristävän käytännön tai siitä johtuvan haitan tai haitan uhan poistamiseksi.

| (22) | Asianomaisiin unionin lentoliikenteen harjoittajiin kohdistuvaa haittaa tai haitan uhkaa koskevien päätelmien olisi vastattava realistista arviota tilanteesta ja siksi perustuttava kaikkiin asiaankuuluviin tekijöihin, erityisesti kyseisten lentoliikenteen harjoittajien tilanteeseen ja niiden lentoliikennemarkkinoiden yleistilanteeseen, joihin vaikutukset kohdistuvat. |
| --- | --- |

(22)

Asianomaisiin unionin lentoliikenteen harjoittajiin kohdistuvaa haittaa tai haitan uhkaa koskevien päätelmien olisi vastattava realistista arviota tilanteesta ja siksi perustuttava kaikkiin asiaankuuluviin tekijöihin, erityisesti kyseisten lentoliikenteen harjoittajien tilanteeseen ja niiden lentoliikennemarkkinoiden yleistilanteeseen, joihin vaikutukset kohdistuvat.

| (23) | On tarpeen vahvistaa edellytykset, joiden mukaisesti menettely olisi saatettava päätökseen joko vastatoimenpitein tai ilman niitä. |
| --- | --- |

(23)

On tarpeen vahvistaa edellytykset, joiden mukaisesti menettely olisi saatettava päätökseen joko vastatoimenpitein tai ilman niitä.

| (24) | Kilpailua vääristäviin käytäntöihin kohdistuvien vastatoimenpiteiden tarkoituksena on korjata haitta, joka aiheutuu kyseisten käytäntöjen takia. Sen vuoksi ne olisi toteutettava taloudellisina velvoitteina tai muina toimenpiteinä, jotka ovat mitattavissa rahassa ja joilla voidaan saavuttaa sama vaikutus. Suhteellisuusperiaatteen noudattamiseksi kaikenlaiset toimenpiteet olisi rajoitettava siihen, mikä on tarpeen todetun haitan korjaamiseksi. Vastatoimenpiteessä olisi otettava huomioon unionin ilmailumarkkinoiden moitteeton toiminta, eivätkä ne saisi johtaa aiheettoman edun antamiseen millekään lentoliikenteen harjoittajalle tai lentoliikenteen harjoittajien ryhmälle. |
| --- | --- |

(24)

Kilpailua vääristäviin käytäntöihin kohdistuvien vastatoimenpiteiden tarkoituksena on korjata haitta, joka aiheutuu kyseisten käytäntöjen takia. Sen vuoksi ne olisi toteutettava taloudellisina velvoitteina tai muina toimenpiteinä, jotka ovat mitattavissa rahassa ja joilla voidaan saavuttaa sama vaikutus. Suhteellisuusperiaatteen noudattamiseksi kaikenlaiset toimenpiteet olisi rajoitettava siihen, mikä on tarpeen todetun haitan korjaamiseksi. Vastatoimenpiteessä olisi otettava huomioon unionin ilmailumarkkinoiden moitteeton toiminta, eivätkä ne saisi johtaa aiheettoman edun antamiseen millekään lentoliikenteen harjoittajalle tai lentoliikenteen harjoittajien ryhmälle.

| (25) | Tämän asetuksen tavoitteena ei ole asettaa kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajille mitään, esimerkiksi tukia koskevia vaatimuksia ottamalla käyttöön rajoittavampia velvoitteita kuin ne, joita sovelletaan unionin lentoliikenteen harjoittajiin. |
| --- | --- |

(25)

Tämän asetuksen tavoitteena ei ole asettaa kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajille mitään, esimerkiksi tukia koskevia vaatimuksia ottamalla käyttöön rajoittavampia velvoitteita kuin ne, joita sovelletaan unionin lentoliikenteen harjoittajiin.

| (26) | Tämän asetuksen nojalla tutkitut tilanteet ja niiden mahdolliset vaikutukset jäsenvaltioihin saattavat vaihdella olosuhteiden mukaan. Sen vuoksi olisi oltava mahdollista soveltaa vastatoimenpiteitä tapauksesta riippuen yhteen tai useampaan kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajaan, tiettyyn maantieteelliseen alueeseen tai tietyn ajanjakson ajan taikka asettaa tuleva päivämäärä, josta alkaen niitä sovelletaan. |
| --- | --- |

(26)

Tämän asetuksen nojalla tutkitut tilanteet ja niiden mahdolliset vaikutukset jäsenvaltioihin saattavat vaihdella olosuhteiden mukaan. Sen vuoksi olisi oltava mahdollista soveltaa vastatoimenpiteitä tapauksesta riippuen yhteen tai useampaan kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajaan, tiettyyn maantieteelliseen alueeseen tai tietyn ajanjakson ajan taikka asettaa tuleva päivämäärä, josta alkaen niitä sovelletaan.

| (27) | Vastatoimenpiteet eivät saisi sisältää sellaisten liikenneoikeuksien keskeyttämistä tai rajoittamista, jotka jäsenvaltio on myöntänyt kolmannelle maalle. |
| --- | --- |

(27)

Vastatoimenpiteet eivät saisi sisältää sellaisten liikenneoikeuksien keskeyttämistä tai rajoittamista, jotka jäsenvaltio on myöntänyt kolmannelle maalle.

| (28) | Saman suhteellisuusperiaatteen mukaisesti kilpailua vääristäviin käytäntöihin kohdistuvat vastatoimenpiteet olisi pidettävä voimassa vain niin kauan ja siinä laajuudessa kuin on tarpeen tällaiseen käytäntöön ja siitä johtuvaan haittaan nähden. Tästä syystä toimenpiteitä olisi tarkasteltava uudelleen olosuhteiden sitä edellyttäessä. |
| --- | --- |

(28)

Saman suhteellisuusperiaatteen mukaisesti kilpailua vääristäviin käytäntöihin kohdistuvat vastatoimenpiteet olisi pidettävä voimassa vain niin kauan ja siinä laajuudessa kuin on tarpeen tällaiseen käytäntöön ja siitä johtuvaan haittaan nähden. Tästä syystä toimenpiteitä olisi tarkasteltava uudelleen olosuhteiden sitä edellyttäessä.

| (29) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6) mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6) mukaisesti.

| (30) | Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti tietoja kertomuksen avulla tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Tähän kertomukseen olisi sisällytettävä tiedot vastatoimenpiteiden soveltamisesta, tutkinnan päättämisestä ilman vastatoimenpiteitä, vastatoimenpiteiden uudelleentarkasteluista ja yhteistyöstä jäsenvaltioiden, asianosaisten ja kolmansien maiden kanssa. Kertomus olisi laadittava ja sitä olisi käsiteltävä asianmukaisen luottamuksellisuuden tason edellyttämällä tavalla. |
| --- | --- |

(30)

Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti tietoja kertomuksen avulla tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Tähän kertomukseen olisi sisällytettävä tiedot vastatoimenpiteiden soveltamisesta, tutkinnan päättämisestä ilman vastatoimenpiteitä, vastatoimenpiteiden uudelleentarkasteluista ja yhteistyöstä jäsenvaltioiden, asianosaisten ja kolmansien maiden kanssa. Kertomus olisi laadittava ja sitä olisi käsiteltävä asianmukaisen luottamuksellisuuden tason edellyttämällä tavalla.

| (31) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on kaikille unionin lentoliikenteen harjoittajille sama ja yhtenäisiin kriteereihin ja menettelyihin perustuva tehokas suojelu sellaista yhteen tai useampaan unionin lentoliikenteen harjoittajaan kohdistuvaa haittaa tai haitan uhkaa vastaan, jota aiheuttavat kolmansien maiden tai kolmansien maiden yhteisöjen käyttöön ottamat kilpailua vääristävät käytännöt, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(31)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on kaikille unionin lentoliikenteen harjoittajille sama ja yhtenäisiin kriteereihin ja menettelyihin perustuva tehokas suojelu sellaista yhteen tai useampaan unionin lentoliikenteen harjoittajaan kohdistuvaa haittaa tai haitan uhkaa vastaan, jota aiheuttavat kolmansien maiden tai kolmansien maiden yhteisöjen käyttöön ottamat kilpailua vääristävät käytännöt, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (32) | Koska tämä asetus korvaa asetuksen (EY) N:o 868/2004, kyseinen asetus olisi kumottava, |
| --- | --- |

(32)

Koska tämä asetus korvaa asetuksen (EY) N:o 868/2004, kyseinen asetus olisi kumottava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat komission suorittamaa tutkintaa ja vastatoimenpiteiden käyttöönottoa, kun on kyse käytännöistä, jotka vääristävät kilpailua unionin lentoliikenteen harjoittajien ja kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajien välillä ja aiheuttavat tai uhkaavat aiheuttaa haittaa unionin lentoliikenteen harjoittajille.

2.   Tätä asetusta sovelletaan rajoittamatta asetuksen (ETY) N:o 95/93 12 artiklan ja direktiivin 96/67/EY 20 artiklan soveltamista.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’lentoliikenteen harjoittajalla’ lentoliikenteen harjoittajaa sellaisena kuin se on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 (7); |
| --- | --- |

1)

’lentoliikenteen harjoittajalla’ lentoliikenteen harjoittajaa sellaisena kuin se on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 (7);

7

| 2) | ’lentoliikennepalvelulla’ lentoa tai lentosarjaa, jolla kuljetetaan matkustajia, rahtia tai postia korvausta tai vuokraa vastaan; |
| --- | --- |

2)

’lentoliikennepalvelulla’ lentoa tai lentosarjaa, jolla kuljetetaan matkustajia, rahtia tai postia korvausta tai vuokraa vastaan;

| 3) | ’asianosaisella’ sellaista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, taikka virallista elintä riippumatta siitä, onko sillä itsenäinen oikeushenkilöllisyys, jolle menettelyn lopputuloksella on todennäköisesti tärkeä merkitys, muun muassa lentoliikenteen harjoittajia; |
| --- | --- |

3)

’asianosaisella’ sellaista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, taikka virallista elintä riippumatta siitä, onko sillä itsenäinen oikeushenkilöllisyys, jolle menettelyn lopputuloksella on todennäköisesti tärkeä merkitys, muun muassa lentoliikenteen harjoittajia;

| 4) | ’asianomaisella jäsenvaltiolla’ jäsenvaltiota,






  a) | joka on myöntänyt asianomaiselle unionin lentoliikenteen harjoittajalle tai asianomaisille unionin lentoliikenteen harjoittajille liikenneluvan asetuksen (EY) N:o 1008/2008 nojalla; tai |
| --- | --- | --- |

4)

’asianomaisella jäsenvaltiolla’ jäsenvaltiota,

a)

joka on myöntänyt asianomaiselle unionin lentoliikenteen harjoittajalle tai asianomaisille unionin lentoliikenteen harjoittajille liikenneluvan asetuksen (EY) N:o 1008/2008 nojalla; tai

| b) | jonka asianomaisen kolmannen maan kanssa tekemän ilmakuljetussopimuksen, lentoliikennesopimuksen tai minkä tahansa muun lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävän sopimuksen perusteella asianomainen unionin lentoliikenteen harjoittaja liikennöi; |
| --- | --- |

b)

jonka asianomaisen kolmannen maan kanssa tekemän ilmakuljetussopimuksen, lentoliikennesopimuksen tai minkä tahansa muun lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävän sopimuksen perusteella asianomainen unionin lentoliikenteen harjoittaja liikennöi;

| 5) | ’kolmannen maan yhteisöllä’ sellaista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, riippumatta siitä, harjoittaako hän/se voittoa tuottavaa toimintaa, tai virallista elintä, riippumatta siitä, onko sillä itsenäinen oikeushenkilöllisyys, joka kuuluu kolmannen maan lainkäyttövaltaan, riippumatta siitä, onko hän/se kolmannen maan hallituksen valvoma, ja joka on suoraan tai välillisesti mukana lentoliikennepalvelujen tai niihin liittyvien palvelujen tarjoamisessa taikka sellaisten infrastruktuurien tai palvelujen tarjoamisessa, joita käytetään lentoliikennepalvelujen tai niihin liittyvien palvelujen tarjoamisessa; |
| --- | --- |

5)

’kolmannen maan yhteisöllä’ sellaista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, riippumatta siitä, harjoittaako hän/se voittoa tuottavaa toimintaa, tai virallista elintä, riippumatta siitä, onko sillä itsenäinen oikeushenkilöllisyys, joka kuuluu kolmannen maan lainkäyttövaltaan, riippumatta siitä, onko hän/se kolmannen maan hallituksen valvoma, ja joka on suoraan tai välillisesti mukana lentoliikennepalvelujen tai niihin liittyvien palvelujen tarjoamisessa taikka sellaisten infrastruktuurien tai palvelujen tarjoamisessa, joita käytetään lentoliikennepalvelujen tai niihin liittyvien palvelujen tarjoamisessa;

| 6) | ’kilpailua vääristävillä käytännöillä’ syrjintää ja tukia; |
| --- | --- |

6)

’kilpailua vääristävillä käytännöillä’ syrjintää ja tukia;

| 7) | ’haitan uhalla’ uhkaa, jonka kehittyminen haitaksi on selvästi nähtävissä, erittäin todennäköistä ja välitöntä ja jonka voidaan ilman varteenotettavaa epäilystä katsoa aiheutuvan kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön toimesta tai päätöksestä; |
| --- | --- |

7)

’haitan uhalla’ uhkaa, jonka kehittyminen haitaksi on selvästi nähtävissä, erittäin todennäköistä ja välitöntä ja jonka voidaan ilman varteenotettavaa epäilystä katsoa aiheutuvan kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön toimesta tai päätöksestä;

| 8) | ’syrjinnällä’ kaikenlaista erilaiseen asemaan asettamista ilman objektiivisia perusteita, kun on kyse lentoliikennepalvelujen tarjoamisessa käytettävien tavaroiden tai palvelujen, myös julkisten palvelujen, tarjoamisesta tai siitä, miten näihin palveluihin liittyvät viranomaiset niitä kohtelevat, mukaan lukien käytännöt, jotka liittyvät lentosuunnistukseen tai lentoasemien rakennelmiin ja laitteisiin ja lentoasemapalveluihin, polttoaineeseen, maahuolintaan, turvatoimiin, tietokonepohjaisiin paikanvarausjärjestelmiin, lähtö- ja saapumisaikojen jakamiseen, maksuihin sekä lentoliikennepalveluissa käytettävien muiden rakenteiden tai palvelujen käyttöön; |
| --- | --- |

8)

’syrjinnällä’ kaikenlaista erilaiseen asemaan asettamista ilman objektiivisia perusteita, kun on kyse lentoliikennepalvelujen tarjoamisessa käytettävien tavaroiden tai palvelujen, myös julkisten palvelujen, tarjoamisesta tai siitä, miten näihin palveluihin liittyvät viranomaiset niitä kohtelevat, mukaan lukien käytännöt, jotka liittyvät lentosuunnistukseen tai lentoasemien rakennelmiin ja laitteisiin ja lentoasemapalveluihin, polttoaineeseen, maahuolintaan, turvatoimiin, tietokonepohjaisiin paikanvarausjärjestelmiin, lähtö- ja saapumisaikojen jakamiseen, maksuihin sekä lentoliikennepalveluissa käytettävien muiden rakenteiden tai palvelujen käyttöön;

| 9) | ’tuella’ rahallista avustusta,






  a) | jonka myöntää kolmannen maan hallitus tai muu julkinen organisaatio missä tahansa seuraavista muodoista:






  i) | hallituksen tai muun julkisen organisaation käytäntö, joka käsittää varojen suoran siirron, varojen mahdollisen suoran siirron tai sitoumuksia (kuten avustukset, lainat, omaan pääomaan tehdyt sijoitukset, lainatakuut, toimintatappioiden korvaaminen tai viranomaisten asettamien taloudellisten velvoitteiden korvaaminen); |
| --- | --- | --- | --- |

9)

’tuella’ rahallista avustusta,

a)

jonka myöntää kolmannen maan hallitus tai muu julkinen organisaatio missä tahansa seuraavista muodoista:

i)

hallituksen tai muun julkisen organisaation käytäntö, joka käsittää varojen suoran siirron, varojen mahdollisen suoran siirron tai sitoumuksia (kuten avustukset, lainat, omaan pääomaan tehdyt sijoitukset, lainatakuut, toimintatappioiden korvaaminen tai viranomaisten asettamien taloudellisten velvoitteiden korvaaminen);

| ii) | hallituksen tai muun julkisen organisaation saatavasta, joka muuten olisi maksettava, luovutaan tai sitä ei kanneta (kuten suotuisa verokohtelu tai verohyvitysten kaltaiset verokannustimet); |
| --- | --- |

ii)

hallituksen tai muun julkisen organisaation saatavasta, joka muuten olisi maksettava, luovutaan tai sitä ei kanneta (kuten suotuisa verokohtelu tai verohyvitysten kaltaiset verokannustimet);

| iii) | hallitus tai muu julkinen organisaatio, myös valtion määräysvallassa oleva yritys, tarjoaa tai ostaa tavaroita tai palveluja; |
| --- | --- |

iii)

hallitus tai muu julkinen organisaatio, myös valtion määräysvallassa oleva yritys, tarjoaa tai ostaa tavaroita tai palveluja;

| iv) | hallitus tai muu julkinen organisaatio suorittaa maksuja rahoitusmekanismiin taikka valtuuttaa tai määrää yksityisen tahon vastaamaan yhdestä tai useammasta i, ii ja iii alakohdassa tarkoitetusta tavanomaisesti julkishallinnolle kuuluvasta tehtävästä, siten, että toiminta ei tosiasiassa eroa julkishallinnon tavanomaisesti noudattamasta käytännöstä; |
| --- | --- |

iv)

hallitus tai muu julkinen organisaatio suorittaa maksuja rahoitusmekanismiin taikka valtuuttaa tai määrää yksityisen tahon vastaamaan yhdestä tai useammasta i, ii ja iii alakohdassa tarkoitetusta tavanomaisesti julkishallinnolle kuuluvasta tehtävästä, siten, että toiminta ei tosiasiassa eroa julkishallinnon tavanomaisesti noudattamasta käytännöstä;

| b) | joka antaa etua; ja |
| --- | --- |

b)

joka antaa etua; ja

| c) | joka on joko oikeudellisesti tai tosiasiallisesti rajoitettu johonkin yhteisöön tai yritykseen tai yhteisö- tai yritysryhmään etuuden myöntävän viranomaisen lainkäyttövallan piirissä; |
| --- | --- |

c)

joka on joko oikeudellisesti tai tosiasiallisesti rajoitettu johonkin yhteisöön tai yritykseen tai yhteisö- tai yritysryhmään etuuden myöntävän viranomaisen lainkäyttövallan piirissä;

| 10) | ’unionin lentoliikenteen harjoittajalla’ lentoliikenteen harjoittajaa, jolla on jonkin jäsenvaltion asetuksen (EY) N:o 1008/2008 mukaisesti myöntämä voimassa oleva liikennelupa; |
| --- | --- |

10)

’unionin lentoliikenteen harjoittajalla’ lentoliikenteen harjoittajaa, jolla on jonkin jäsenvaltion asetuksen (EY) N:o 1008/2008 mukaisesti myöntämä voimassa oleva liikennelupa;

| 11) | ’asianomaisella unionin lentoliikenteen harjoittajalla’ lentoliikenteen harjoittajaa, jolle väitetään aiheutuvan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukainen haitta tai haitan uhka. |
| --- | --- |

11)

’asianomaisella unionin lentoliikenteen harjoittajalla’ lentoliikenteen harjoittajaa, jolle väitetään aiheutuvan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukainen haitta tai haitan uhka.

3 artikla

Unionin etu

1.   Komissio määrittää 13 artiklan 2 kohdan b alakohdan soveltamiseksi unionin edun, joka perustuu arvioon kaikista etunäkökohdista, joilla on merkitystä kyseisessä tilanteessa kokonaisuutena tarkasteltuna. Unionin etua määritettäessä etusijalle on asetettava tarve suojella kuluttajien etuja ja säilyttää yhteyksien hyvä toimivuus matkustajien ja unionin kannalta. Komissio voi koko lentoliikenneketjun yhteydessä ottaa huomioon myös asiaankuuluvat sosiaaliset tekijät. Komission ottaa myös huomioon tarpeen poistaa kilpailua vääristävä käytäntö, palauttaa tehokas ja tasapuolinen kilpailu sekä välttää sisämarkkinoiden vääristyminen.

2.   Unionin etu määritetään komission laatiman taloudellisen analyysin perusteella. Komissio laatii analyysin asianosaisilta kerättyjen tietojen pohjalta. Unionin etua määrittäessään komissio hankkii myös muita tarpeelliseksi katsomiaan asiaan kuuluvia tietoja ja ottaa huomioon erityisesti 12 artiklan 1 kohdassa säädetyt tekijät. Tiedot otetaan huomioon ainoastaan, jos niiden oikeellisuutta tukee tosiasiallinen näyttö.

3.   Unionin etu määritetään 13 artiklan 2 kohdan b alakohdan soveltamiseksi ainoastaan, jos kaikille asianosaisille on annettu mahdollisuus ilmoittautua, esittää näkemyksensä kirjallisesti, toimittaa tietoja komissiolle tai pyytää tulla komission kuulemiksi 4 artiklan 8 kohdan b alakohdassa säädetyissä määräajoissa. Kuulemispyynnöissä on ilmoitettava siihen unionin etuun liittyvät syyt, joiden osalta asianosaiset haluavat tulla kuulluiksi.

4.   Tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut asianosaiset voivat pyytää, että päätösten perustana todennäköisesti käytettävät tosiseikat ja huomiot annetaan heidän saatavilleen. Tällaiset tiedot annetaan saataville siinä laajuudessa kuin mahdollista, 8 artiklan mukaisesti ja tämän rajoittamatta komission mahdollisesti myöhemmin tekemää päätöstä.

5.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettu taloudellinen analyysi annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

II LUKU

MENETTELYJÄ KOSKEVAT YHTEISET SÄÄNNÖKSET

4 artikla

Menettelyn käynnistäminen

1.   Tutkinta on käynnistettävä jäsenvaltion, yhden tai useamman unionin lentoliikenteen harjoittajan tai unionin lentoliikenteen harjoittajien yhteenliittymän kirjallisen valituksen johdosta tai komission omasta aloitteesta, jos on olemassa alustavaa näyttöä kaikkien seuraavien olosuhteiden olemassaolosta:

| a) | kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön käyttöön ottama kilpailua vääristävä käytäntö; |
| --- | --- |

a)

kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön käyttöön ottama kilpailua vääristävä käytäntö;

| b) | yhdelle tai useammalle unionin lentoliikenteen harjoittajalle aiheutuva haitta tai haitan uhka; ja |
| --- | --- |

b)

yhdelle tai useammalle unionin lentoliikenteen harjoittajalle aiheutuva haitta tai haitan uhka; ja

| c) | väitetyn käytännön ja väitetyn haitan tai haitan uhan välinen syy-yhteys. |
| --- | --- |

c)

väitetyn käytännön ja väitetyn haitan tai haitan uhan välinen syy-yhteys.

2.   Kun komissio vastaanottaa 1 kohdan mukaisen valituksen, se ilmoittaa asiasta kaikille jäsenvaltioille.

3.   Komissio tutkii viipymättä valituksessa esitettyjen tai komission käytettävissä olevien seikkojen oikeellisuuden ja riittävyyden määrittääkseen, onko näyttöä riittävästi tutkinnan käynnistämiseksi 1 kohdan mukaisesti.

4.   Komissio päättää olla käynnistämättä tutkintaa, jos valituksessa esitetyissä tosiseikoissa ei nosteta esiin järjestelmässä olevaa ongelmaa eivätkä ne vaikuta merkittävästi yhteen tai useampaan unionin lentoliikenteen harjoittajaan.

5.   Komissio ilmoittaa valituksen tekijälle ja kaikille jäsenvaltioille, jos se on päättänyt olla käynnistämättä tutkintaa. Annettavissa tiedoissa on oltava päätöksen perustelut. Nämä tiedot on toimitettava myös Euroopan parlamentille 17 artiklan mukaisesti.

6.   Jos esitetty näyttö ei riitä 1 kohdan tarkoituksiin, komissio ilmoittaa valituksen tekijälle tällaisesta riittämättömyydestä 60 päivän kuluessa valituksen tekopäivästä. Valituksen tekijällä on 45 päivää aikaa esittää lisänäyttöä. Jos valituksen tekijä ei esitä lisänäyttöä asetetussa määräajassa, komissio voi päättää olla käynnistämättä tutkintaa.

7.   Komissio päättää tutkinnan käynnistämisestä 1 kohdan mukaisesti enintään viiden kuukauden kuluessa valituksen tekemisestä, jollei 4 ja 6 kohdasta muuta johdu.

8.   Jos komissio katsoo, että näyttö riittää tutkinnan käynnistämiseen, komissio toteuttaa seuraavat toimet, jollei 4 kohdasta muuta johdu:

| a) | käynnistää menettelyn ja ilmoittaa asiasta jäsenvaltioille ja Euroopan parlamentille; |
| --- | --- |

a)

käynnistää menettelyn ja ilmoittaa asiasta jäsenvaltioille ja Euroopan parlamentille;

| b) | julkaisee ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä; ilmoituksessa on mainittava tutkinnan käynnistäminen, tutkinnan laajuus, kolmas maa tai kolmannen maan yhteisö, jonka väitetään harjoittaneen kilpailua vääristäviä käytäntöjä, ja väitetty haitta tai haitan uhka, asianomaiset unionin lentoliikenteen harjoittajat sekä määräaika, jossa asianosaiset voivat ilmoittautua, esittää näkemyksensä kirjallisesti, toimittaa tietoja tai pyytää tulla komission kuulemiksi. Määräajan on oltava vähintään 30 päivää; |
| --- | --- |

b)

julkaisee ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä; ilmoituksessa on mainittava tutkinnan käynnistäminen, tutkinnan laajuus, kolmas maa tai kolmannen maan yhteisö, jonka väitetään harjoittaneen kilpailua vääristäviä käytäntöjä, ja väitetty haitta tai haitan uhka, asianomaiset unionin lentoliikenteen harjoittajat sekä määräaika, jossa asianosaiset voivat ilmoittautua, esittää näkemyksensä kirjallisesti, toimittaa tietoja tai pyytää tulla komission kuulemiksi. Määräajan on oltava vähintään 30 päivää;

| c) | ilmoittaa asianomaisen kolmannen maan ja kolmannen maan yhteisön edustajille virallisesti tutkinnan käynnistämisestä; |
| --- | --- |

c)

ilmoittaa asianomaisen kolmannen maan ja kolmannen maan yhteisön edustajille virallisesti tutkinnan käynnistämisestä;

| d) | ilmoittaa valituksen tekijälle ja 16 artiklassa säädetylle komitealle tutkinnan käynnistämisestä. |
| --- | --- |

d)

ilmoittaa valituksen tekijälle ja 16 artiklassa säädetylle komitealle tutkinnan käynnistämisestä.

9.   Jos valitus peruutetaan ennen tutkinnan käynnistämistä, sitä ei katsota tehdyksi. Tämä ei rajoita komission oikeutta käynnistää tutkinta omasta aloitteestaan 1 kohdan mukaisesti.

5 artikla

Tutkinta

1.   Komissio aloittaa tutkinnan, kun menettely on käynnistetty.

2.   Tutkinnassa pyritään määrittämään onko kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön käyttöön ottama kilpailua vääristävä käytäntö aiheuttanut haittaa tai haitan uhkaa asianomaisille unionin lentoliikenteen harjoittajille.

3.   Jos komissio löytää tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tutkinnan aikana näyttöä siitä, että käytäntö saattaa aiheuttaa kielteisiä vaikutuksia tietyn alueen, jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden ryhmän ja näin ollen matkustajien lentoyhteyksiin, tämä näyttö on otettava huomioon määritettäessä 3 artiklassa tarkoitettua unionin etua.

4.   Komissio hankkii kaikki tutkinnan suorittamiseksi tarpeellisina pitämänsä tiedot ja tarkistaa saamiensa tai keräämiensä tietojen oikeellisuuden asianomaisilta unionin lentoliikenteen harjoittajilta taikka asianomaiselta kolmannelta maalta, asianosaiselta tai asianomaiselta kolmannen maan yhteisöltä.

5.   Jos 4 kohdan mukaisesti toimitetut tiedot ovat puutteellisia, ne on otettava huomioon edellyttäen, että ne eivät ole vääriä tai harhaanjohtavia.

6.   Jos näyttöä tai tietoja ei hyväksytä, ne toimittaneelle osapuolelle on välittömästi ilmoitettava hylkäämisen syyt ja sille on annettava mahdollisuus toimittaa lisäselvitykset vahvistetussa määräajassa.

7.   Komissio voi pyytää asianomaisilta jäsenvaltioilta tukea tutkintaan. Näiden on erityisesti toteutettava komission pyynnöstä tarpeelliset toimet komission tukemiseksi tutkinnassa toimittamalla asiaankuuluvaa ja saatavilla olevaa tietoa. Jäsenvaltioiden on komission pyynnöstä pyrittävä edistämään asiaankuuluvia tarkistuksia ja analyyseja.

8.   Komissio voi tarpeen vaatiessa suorittaa tutkintaa kolmannen maan alueella edellyttäen, että asianomainen kolmannen maan yhteisö on antanut suostumuksensa ja kyseisen kolmannen maan hallitukselle on virallisesti ilmoitettu asiasta eikä se ole esittänyt vastalauseita.

9.   Käynnistämisilmoituksessa vahvistetussa määräajassa ilmoittautuneita osapuolia kuullaan, jos ne ovat pyytäneet tulla kuulluiksi ja osoittaneet olevansa asianosaisia.

10.   Valituksen tekijät, asianosaiset, jäsenvaltiot ja asianomaisen kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön edustajat voivat tutustua kaikkeen komission saataville asetettuun tietoon, lukuun ottamatta komission sekä unionin ja asianomaisten jäsenvaltioiden hallintoelinten käyttöön tarkoitettuja sisäisiä asiakirjoja, edellyttäen, että tällaiset tiedot eivät ole 8 artiklassa tarkoitettuja luottamuksellisia tietoja ja että mainitut tahot ovat esittäneet kirjallisen tutustumispyynnön komissiolle.

6 artikla

Tutkinnan keskeyttäminen

1.   Komissio voi keskeyttää tutkinnan, jos ilmenee, että kilpailua vääristävään käytäntöön on tarkoituksenmukaisempaa puuttua yksinomaan riitojenratkaisumenettelyillä, jotka on otettu käyttöön sovellettavalla ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksella, jossa unioni on osapuolena, tai millä tahansa muulla lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävällä sopimuksella, jossa unioni on osapuolena. Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille tutkinnan keskeyttämisestä.

Komissio voi aloittaa tutkinnan uudelleen seuraavissa tapauksissa:

| a) | sovellettavan ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksen tai minkä tahansa muun lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävän sopimuksen nojalla toteutettu menettely on johtanut päätelmään, jonka mukaan sopimuksen toinen osapuoli on syyllistynyt tai toiset osapuolet ovat syyllistyneet rikkomukseen ja josta on tullut lopullinen ja tällaista toista osapuolta tai tällaisia toisia osapuolia sitova päätelmä, mutta korjaustoimenpiteitä ei ole toteutettu nopeasti tai asiaankuuluvien menettelyjen mukaisesti vahvistetussa määräajassa; |
| --- | --- |

a)

sovellettavan ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksen tai minkä tahansa muun lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävän sopimuksen nojalla toteutettu menettely on johtanut päätelmään, jonka mukaan sopimuksen toinen osapuoli on syyllistynyt tai toiset osapuolet ovat syyllistyneet rikkomukseen ja josta on tullut lopullinen ja tällaista toista osapuolta tai tällaisia toisia osapuolia sitova päätelmä, mutta korjaustoimenpiteitä ei ole toteutettu nopeasti tai asiaankuuluvien menettelyjen mukaisesti vahvistetussa määräajassa;

| b) | kilpailua vääristävää käytäntöä ei ole poistettu 12 kuukauden kuluessa tutkinnan keskeyttämispäivämäärästä. |
| --- | --- |

b)

kilpailua vääristävää käytäntöä ei ole poistettu 12 kuukauden kuluessa tutkinnan keskeyttämispäivämäärästä.

2.   Komissio keskeyttää tutkinnan, jos 15 päivän kuluessa tutkinnan käynnistämistä koskevan ilmoituksen antopäivästä

| a) | kaikki 2 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetut asianomaiset jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle aikovansa puuttua kilpailua vääristävään käytäntöön yksinomaan riitojenratkaisumenettelyillä, joita sovelletaan sellaisen ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksen tai minkä tahansa muun lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävän sopimuksen nojalla, jonka ne ovat tehneet kyseisen kolmannen maan kanssa; ja |
| --- | --- |

a)

kaikki 2 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetut asianomaiset jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle aikovansa puuttua kilpailua vääristävään käytäntöön yksinomaan riitojenratkaisumenettelyillä, joita sovelletaan sellaisen ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksen tai minkä tahansa muun lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävän sopimuksen nojalla, jonka ne ovat tehneet kyseisen kolmannen maan kanssa; ja

| b) | mikään 2 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista asianomaisista jäsenvaltioista ei ole esittänyt vastalausetta. |
| --- | --- |

b)

mikään 2 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista asianomaisista jäsenvaltioista ei ole esittänyt vastalausetta.

Tällaisissa keskeyttämistapauksissa sovelletaan 7 artiklan 1 ja 2 kohtaa.

3.   Komissio voi aloittaa tutkinnan uudelleen seuraavissa tapauksissa:

| a) | 2 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetut asianomaiset jäsenvaltiot eivät ole käynnistäneet riitojenratkaisumenettelyä asiaankuuluvan kansainvälisen sopimuksen nojalla kolmen kuukauden kuluessa 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen päivämäärästä; |
| --- | --- |

a)

2 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetut asianomaiset jäsenvaltiot eivät ole käynnistäneet riitojenratkaisumenettelyä asiaankuuluvan kansainvälisen sopimuksen nojalla kolmen kuukauden kuluessa 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen päivämäärästä;

| b) | 2 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetut asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle, että tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen riitojenratkaisumenettelyjen ratkaisua ei ole pantu täytäntöön asianmukaisesti ja ripeästi; |
| --- | --- |

b)

2 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetut asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle, että tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen riitojenratkaisumenettelyjen ratkaisua ei ole pantu täytäntöön asianmukaisesti ja ripeästi;

| c) | kaikki asianomaiset jäsenvaltiot pyytävät komissiota aloittamaan tutkinnan uudelleen; |
| --- | --- |

c)

kaikki asianomaiset jäsenvaltiot pyytävät komissiota aloittamaan tutkinnan uudelleen;

| d) | komissio tulee siihen johtopäätökseen, ettei kilpailua vääristävää käytäntöä ole poistettu 12 kuukauden kuluessa asianomaisten jäsenvaltioiden antaman 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen päivämäärästä; |
| --- | --- |

d)

komissio tulee siihen johtopäätökseen, ettei kilpailua vääristävää käytäntöä ole poistettu 12 kuukauden kuluessa asianomaisten jäsenvaltioiden antaman 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen päivämäärästä;

| e) | kun kyse on 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista kiireellisistä tapauksista, jos kilpailua vääristävää käytäntöä ei ole poistettu yhdeksän kuukauden kuluessa 2 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen asianomaisten jäsenvaltioiden antaman tämän artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen päivämäärästä; asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä komissio voi pidentää kyseistä ajanjaksoa asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa enintään kolmella kuukaudella. |
| --- | --- |

e)

kun kyse on 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista kiireellisistä tapauksista, jos kilpailua vääristävää käytäntöä ei ole poistettu yhdeksän kuukauden kuluessa 2 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen asianomaisten jäsenvaltioiden antaman tämän artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen päivämäärästä; asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä komissio voi pidentää kyseistä ajanjaksoa asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa enintään kolmella kuukaudella.

7 artikla

Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa III lukuun kuuluviin tapauksiin liittyvässä menettelyssä

1.   Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle kaikista asiaan liittyvistä kokouksista, joista on sovittu asianomaisen kolmannen maan kanssa ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksen puitteissa, tai mihinkä tahansa muuhun sopimukseen sisältyvän lentoliikennepalveluja koskevan määräyksen puitteissa tutkinnan piiriin kuuluvan kysymyksen käsittelemiseksi. Asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle kokousten asialistat ja kaikki kyseisissä kokouksissa käsiteltävien asioiden ymmärtämiseksi tarvittavat tiedot.

2.   Asianomaisen jäsenvaltion on pidettävä komissio ajan tasalla asianomaisen kolmannen maan kanssa tekemässään ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksessa tai missä tahansa muussa lentoliikennepalveluja koskevia määräyksiä sisältävässä sopimuksessa määrätyn mahdollisen riitojenratkaisumenettelyn etenemisestä ja tarvittaessa kutsuttava komissio osallistumaan näihin menettelyihin. Komissio voi pyytää asianomaiselta jäsenvaltiolta lisätietoja.

8 artikla

Luottamuksellisuus

1.   Jos komissiolle osoitetaan hyvä syy, sen on käsiteltävä luottamuksellisina kaikkia tietoja, jotka ovat luonteeltaan luottamuksellisia, eli muun muassa tietoja, joiden ilmaisemisesta olisi merkittävää kilpailuetua kilpailijalle tai merkittävää haittaa tiedon antajalle tai sille taholle, jolta tiedon antaja on saanut tiedon, tai tietoja, jotka tutkinnan osapuolet ovat toimittaneet luottamuksellisina.

2.   Luottamuksellisia tietoja toimittavien asianosaisten on toimitettava niistä yhteenvedot, jotka eivät ole luottamuksellisia. Näiden yhteenvetojen on oltava riittävän yksityiskohtaisia, jotta luottamuksellisina toimitettujen tietojen sisältö voidaan kohtuullisesti ymmärtää. Poikkeuksellisissa olosuhteissa asianosaiset voivat ilmoittaa, että luottamuksellisista tiedoista ei voida esittää yhteenvetoa. Tällaisissa poikkeuksellisissa olosuhteissa on esitettävä perustelut, miksi yhteenvetoa ei voida toimittaa.

3.   Tämän asetuksen nojalla saatuja tietoja saa käyttää ainoastaan siihen tarkoitukseen, jota varten ne on pyydetty. Tämä kohta ei estä yhden tutkinnan yhteydessä saatujen tietojen käyttämistä toisen tutkinnan käynnistämiseksi tämän asetuksen mukaisesti.

4.   Komissio ja jäsenvaltiot, niiden virkamiehet mukaan lukien, eivät saa paljastaa tämän asetuksen nojalla saamiaan luottamuksellisia tietoja tai tutkintamenettelyn osapuolen luottamuksellisesti toimittamia tietoja ilman tiedot toimittaneen osapuolen nimenomaista lupaa. Komission ja jäsenvaltioiden välillä vaihdettuja tietoja tai unionin tai jäsenvaltioiden viranomaisten valmistelemia sisäisiä asiakirjoja ei saa luovuttaa, paitsi jos niiden luovuttamisesta nimenomaan säädetään tässä asetuksessa.

5.   Jos vaikuttaa siltä, että luottamuksellisuutta koskeva pyyntö ei ole oikeutettu ja jos tiedot toimittanut taho ei halua julkistaa niitä tai esittää niitä yleisessä tai tiivistelmän muodossa, kyseiset tiedot voidaan jättää ottamatta huomioon.

6.   Tämä artikla ei estä unionin viranomaisia ilmaisemasta yleisiä tietoja eikä varsinkaan tämän asetuksen nojalla tehtyjen päätösten perusteluita eikä ilmaisemasta näyttöä, johon unionin viranomaiset tukeutuvat, siltä osin kuin tämä on tarpeen näiden perusteluiden selittämiseksi oikeudenkäynnissä. Tällaisessa ilmaisemisessa on otettava huomioon asianomaisten osapuolten oikeutetut edut siten, että niiden liikesalaisuudet tai valtionsalaisuudet pidetään salassa.

7.   Jäsenvaltioiden on toteuttava kaikki tarvittavat ja asianmukaiset toimenpiteet, joilla pyritään varmistamaan tämän asetuksen soveltamisen kannalta merkityksellisten tietojen luottamuksellisuus, sillä edellytyksellä, että mainitut toimenpiteet ovat tämän asetuksen mukaisia.

9 artikla

Päätelmien perusteet yhteistyöstä kieltäytymisen tapauksessa

Tapauksissa, joissa tarvittaviin tietoihin ei anneta pääsyä tai niitä ei muutoin toimiteta tässä asetuksessa säädetyissä määräajoissa tai joissa tutkintaa vaikeutetaan merkittävästi, alustavat tai lopulliset päätelmät, riippumatta siitä, ovatko ne myönteisiä vai kielteisiä, voidaan tehdä käytettävissä olevien tosiasioiden ja näytön perusteella. Jos komissio havaitsee, että on toimitettu vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, näitä tietoja ei oteta huomioon.

10 artikla

Tietojen ilmoittaminen

1.   Komissio ilmoittaa asianomaiselle kolmannelle maalle, kolmannen maan yhteisölle ja kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajalle sekä valituksen tekijälle, asianosaisille, jäsenvaltioille ja asianomaisille unionin lentoliikenteen harjoittajille kaikki olennaiset tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella se aikoo ottaa käyttöön vastatoimenpiteitä tai päättää menettely ilman vastatoimenpiteitä, viimeistään kuukausi ennen kuin 16 artiklassa tarkoitettu komitea kutsutaan koolle, 13 artiklan 2 kohdan tai 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu tietojen ilmoittaminen ei vaikuta komission mahdollisesti tekemiin myöhempiin päätöksiin. Jos komissio aikoo perustaa tällaisen päätöksen täydentäviin tai poikkeaviin tosiasioihin ja huomioihin, ne on ilmoitettava mahdollisimman pian.

3.   Ilmoittamisen jälkeen toimitetut lisätiedot otetaan huomioon ainoastaan, jos ne saadaan määräajassa, jonka komissio vahvistaa kunkin tapauksen yhteydessä ja jonka on oltava vähintään 14 päivää, asian kiireellisyys asianmukaisesti huomioon ottaen. Lyhempi määräaika voidaan vahvistaa, jos täydentävä lopullinen ilmoittaminen on tarpeen.

11 artikla

Menettelyn kesto ja keskeyttäminen

1.   Menettely on saatettava päätökseen 20 kuukauden kuluessa. Tätä aikaa voidaan pidentää asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. Jos menettely keskeytetään 4 kohdan mukaisesti, menettelyn kestoon ei lasketa ajanjaksoa, jonka menettely on ollut keskeytettynä.

2.   Tutkinta on saatettava päätökseen 12 kuukauden kuluessa. Tätä aikaa voidaan pidentää asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. Jos tutkinta keskeytetään 6 artiklan mukaisesti, tutkinnan kestoon ei lasketa ajanjaksoa, jonka tutkinta on ollut keskeytettynä. Jos tutkinnan kestoa pidennetään, pidennysaika lisätään tämän artiklan 1 kohdassa säädettyyn menettelyn kokonaiskestoon.

3.   Kiireellisissä tapauksissa eli tilanteissa, joissa valituksen tekijän tai asianosaisten toimittaman selvän näytön perusteella unionin lentoliikenteen harjoittajille aiheutuva haitta voi olla peruuttamaton, menettely voidaan lyhentää yhdeksään kuukauteen.

4.   Komissio keskeyttää menettelyn, jos asianomainen kolmas maa tai kolmannen maan yhteisö on toteuttanut ratkaisevia toimia kilpailua vääristävän käytännön tai asianomaisille unionin lentoliikenteen harjoittajille aiheutuvan haitan tai haitan uhan poistamiseksi.

5.   Edellä 4 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa komissio aloittaa menettelyn uudelleen, jos kilpailua vääristävää käytäntöä taikka asianomaisille unionin lentoliikenteen harjoittajille aiheutuvaa haittaa tai haitan uhkaa ei ole poistettu kohtuullisen ajan kuluessa, joka voi olla kaikissa tapauksissa enintään kuusi kuukautta.

III LUKU

KILPAILUA VÄÄRISTÄVÄT KÄYTÄNNÖT

12 artikla

Haitan tai haitan uhan määrittäminen

1.   Tätä lukua sovellettaessa haittaa koskevan päätelmän on perustuttava näyttöön, ja siinä on otettava huomioon asiaankuuluvat tekijät, joita ovat erityisesti seuraavat:

| a) | asianomaisten unionin lentoliikenteen harjoittajien tilanne, erityisesti sellaisten näkökohtien osalta kuin vuorotiheys, kapasiteetin käyttöaste, verkostovaikutus, myynti, markkinaosuus, voitot, pääoman tuotto, investoinnit ja työllisyys; |
| --- | --- |

a)

asianomaisten unionin lentoliikenteen harjoittajien tilanne, erityisesti sellaisten näkökohtien osalta kuin vuorotiheys, kapasiteetin käyttöaste, verkostovaikutus, myynti, markkinaosuus, voitot, pääoman tuotto, investoinnit ja työllisyys;

| b) | vaikutuksen kohteena olevien lentoliikennepalvelujen markkinoiden yleistilanne, erityisesti kuljetusmaksujen tai lentohintojen tason, lentoliikennepalvelujen kapasiteetin ja vuorotiheyden tai verkoston käytön osalta. |
| --- | --- |

b)

vaikutuksen kohteena olevien lentoliikennepalvelujen markkinoiden yleistilanne, erityisesti kuljetusmaksujen tai lentohintojen tason, lentoliikennepalvelujen kapasiteetin ja vuorotiheyden tai verkoston käytön osalta.

2.   Haitan uhan määrittämisen on perustuttava selkeään näyttöön eikä pelkkiin väitteisiin, arveluihin tai etäiseen mahdollisuuteen. Haitaksi kehittymisen on oltava selvästi nähtävissä, erittäin todennäköistä ja välitöntä, ja sen on voitava ilman varteenotettavaa epäilystä katsoa aiheutuvan kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön toimesta tai päätöksestä.

3.   Haitan uhan olemassaolon määrittämiseksi on tarkasteltava muun muassa sellaisia tekijöitä kuin:

| a) | asianomaisten unionin lentoliikenteen harjoittajien tilanteessa nähtävissä oleva kehitys, erityisesti vuorotiheyden, kapasiteetin käyttöasteen, verkostovaikutuksen, myynnin, markkinaosuuden, voittojen, pääoman tuoton, investointien ja työllisyyden osalta; |
| --- | --- |

a)

asianomaisten unionin lentoliikenteen harjoittajien tilanteessa nähtävissä oleva kehitys, erityisesti vuorotiheyden, kapasiteetin käyttöasteen, verkostovaikutuksen, myynnin, markkinaosuuden, voittojen, pääoman tuoton, investointien ja työllisyyden osalta;

| b) | mahdollisen vaikutuksen kohteena olevien lentoliikennepalvelujen markkinoiden yleistilanteessa nähtävissä oleva kehitys, erityisesti kuljetusmaksujen tai lentohintojen tason, lentoliikennepalvelujen kapasiteetin ja vuorotiheyden tai verkoston käytön osalta. |
| --- | --- |

b)

mahdollisen vaikutuksen kohteena olevien lentoliikennepalvelujen markkinoiden yleistilanteessa nähtävissä oleva kehitys, erityisesti kuljetusmaksujen tai lentohintojen tason, lentoliikennepalvelujen kapasiteetin ja vuorotiheyden tai verkoston käytön osalta.

Vaikka mikään a ja b kohdassa luetelluista tekijöistä ei välttämättä yksinään ole ratkaiseva, tarkasteltavien tekijöiden on yhdessä johdettava siihen päätelmään, että kilpailua vääristävä käytäntö uhkaa välittömästi jatkua ja että jos toimia ei toteuteta, aiheutuu haittaa.

4.   Komissio valitsee tutkintajakson, johon sisältyy muun muassa ajanjakso, jona haitan väitetään aiheutuneen, ja analysoi asiaankuuluvan näytön tältä ajanjaksolta.

5.   Jos asianomaisiin unionin lentoliikenteen harjoittajiin kohdistuva haitta tai haitan uhka johtuu muista tekijöistä kuin kilpailua vääristävästä käytännöstä, ei näitä tekijöitä katsota osaksi tarkasteltavaa käytäntöä ja ne jätetään huomiotta.

13 artikla

Ilman vastatoimenpiteitä päättäminen

1.   Komissio päättää tutkinnan ilman vastatoimenpiteiden käyttöönottoa, jos valitus perutaan, ellei komissio jatka tutkintaa omasta aloitteestaan.

2.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla 5 artiklan mukainen tutkinta päätetään ottamatta käyttöön vastatoimenpiteitä, jos

| a) | komissio päättelee, että jotakin seuraavista ei ole osoitettu:






  i) | kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön käyttöön ottaman kilpailua vääristävän käytännön olemassaolo; |
| --- | --- | --- |

a)

komissio päättelee, että jotakin seuraavista ei ole osoitettu:

i)

kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön käyttöön ottaman kilpailua vääristävän käytännön olemassaolo;

| ii) | asianomaisille unionin lentoliikenteen harjoittajille aiheutuvan haitan tai haitan uhan olemassaolo; |
| --- | --- |

ii)

asianomaisille unionin lentoliikenteen harjoittajille aiheutuvan haitan tai haitan uhan olemassaolo;

| iii) | tutkinnan kohteena olevan käytännön ja haitan tai haitan uhan välisen syy-yhteyden olemassaolo; |
| --- | --- |

iii)

tutkinnan kohteena olevan käytännön ja haitan tai haitan uhan välisen syy-yhteyden olemassaolo;

| b) | komissio päättelee, että vastatoimenpiteiden käyttöönotto 14 artiklan mukaisesti olisi unionin edun vastaista; |
| --- | --- |

b)

komissio päättelee, että vastatoimenpiteiden käyttöönotto 14 artiklan mukaisesti olisi unionin edun vastaista;

| c) | asianomainen kolmas maa tai kolmannen maan yhteisö on poistanut kilpailua vääristävän käytännön; tai |
| --- | --- |

c)

asianomainen kolmas maa tai kolmannen maan yhteisö on poistanut kilpailua vääristävän käytännön; tai

| d) | asianomainen kolmas maa tai kolmannen maan yhteisö on poistanut asianomaisille unionin lentoliikenteen harjoittajille aiheutuvan haitan tai haitan uhan. |
| --- | --- |

d)

asianomainen kolmas maa tai kolmannen maan yhteisö on poistanut asianomaisille unionin lentoliikenteen harjoittajille aiheutuvan haitan tai haitan uhan.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Päätökseen, joka koskee tutkinnan päättämistä 2 kohdan mukaisesti, on liitettävä perustelut ja se on julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

14 artikla

Vastatoimenpiteet

1.   Rajoittamatta 13 artiklan soveltamista komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan vastatoimenpiteet, jos 5 artiklan mukaisessa tutkinnassa todetaan, että kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön käyttöön ottama kilpailua vääristävä käytäntö on aiheuttanut asianomaisille unionin lentoliikenteen harjoittajille haittaa.

Tämän artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja vastatoimenpiteitä vahvistavat täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 16 artiklan 2 kohdassa säädettyä tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tämän artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja vastatoimenpiteitä vahvistavat täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 16 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädettyä tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   Rajoittamatta 13 artiklan soveltamista komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan vastatoimenpiteet, jos 5 artiklan mukaisessa tutkinnassa todetaan, että kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön käyttöön ottama kilpailua vääristävä käytäntö aiheuttaa asianomaisille unionin lentoliikenteen harjoittajille 12 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti haitan uhan. Vastatoimenpiteet eivät tule voimaan ennen kuin haitan uhka on kehittynyt tosiasialliseksi haitaksi.

Tämän artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja vastatoimenpiteitä vahvistavat täytäntöönpanosäädökset hyväksytään16 artiklan 2 kohdassa säädettyä tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tämän artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja vastatoimenpiteitä vahvistavat täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 16 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut vastatoimenpiteet on määrättävä kilpailua vääristävästä käytännöstä hyötyville kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajille, ja ne voivat olla muodoltaan jompikumpi seuraavista:

| a) | taloudelliset velvoitteet; |
| --- | --- |

a)

taloudelliset velvoitteet;

| b) | mikä tahansa vastaavan tai vähemmän arvoinen operatiivinen toimenpide, kuten toimiluvan, vielä toimittamatta olevien palveluiden tai kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajan muiden oikeuksien keskeyttäminen. Etusijalle asetetaan vastavuoroiset operatiiviset toimenpiteet edellyttäen, että ne eivät ole unionin etujen vastaisia tai ristiriidassa unionin oikeuden tai kansainvälisten velvoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

b)

mikä tahansa vastaavan tai vähemmän arvoinen operatiivinen toimenpide, kuten toimiluvan, vielä toimittamatta olevien palveluiden tai kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajan muiden oikeuksien keskeyttäminen. Etusijalle asetetaan vastavuoroiset operatiiviset toimenpiteet edellyttäen, että ne eivät ole unionin etujen vastaisia tai ristiriidassa unionin oikeuden tai kansainvälisten velvoitteiden kanssa.

4.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut vastatoimenpiteet eivät saa ylittää sitä, mikä on tarpeen asianomaisille unionin lentoliikenteen harjoittajille aiheutuneen haitan korvaamiseksi. Tätä varten kyseiset vastatoimenpiteet voidaan rajata koskemaan tiettyä maantieteellistä aluetta tai ne voidaan rajata ajallisesti.

5.   Vastatoimenpiteet eivät saa sisältää jäsenvaltion kolmannelle maalle ilmakuljetussopimuksen, lentoliikennesopimuksen tai mihin tahansa muuhun kyseisen kolmannen maan kanssa tehtyyn sopimukseen sisältyvän lentoliikennepalveluja koskevan määräyksen nojalla myöntämien liikenneoikeuksien keskeyttämistä tai rajoittamista.

6.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut vastatoimenpiteet eivät saa johtaa siihen, että unioni tai asianomaiset jäsenvaltiot rikkovat ilmakuljetus- tai lentoliikennesopimuksia taikka mitä tahansa asianomaisen kolmannen maan kanssa tehtyyn kauppasopimukseen tai muuhun sopimukseen sisältyvää lentoliikennepalveluja koskevaa määräystä.

7.   Päätökseen, joka koskee tutkinnan päättämistä ottamalla käyttöön 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja vastatoimenpiteitä, on liitettävä perustelut ja se on julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

15 artikla

Vastatoimenpiteiden uudelleentarkastelu

1.   Edellä 14 artiklassa tarkoitetut vastatoimenpiteet on pidettävä voimassa vain niin kauan ja siinä laajuudessa kuin se on tarpeen kilpailua vääristävän käytännön ja siitä johtuvan haitan olemassaolon vuoksi. Tätä varten sovelletaan tämän artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa vahvistettua uudelleentarkastelumenettelyä. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti kirjallisen kertomuksen vastatoimenpiteiden tehokkuudesta ja vaikutuksesta.

2.   Jos olosuhteet sitä edellyttävät, vastatoimenpiteiden jatkamista alkuperäisessä muodossaan voidaan tarkastella uudelleen joko komission tai valituksen tekijän aloitteesta taikka asianomaisten jäsenvaltioiden, kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön perustellusta pyynnöstä.

3.   Uudelleentarkastelun aikana komissio arvioi, onko kilpailua vääristävä käytäntö, haitta sekä käytännön ja haitan välinen syy-yhteys edelleen olemassa.

4.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla tapauksen mukaan kumotaan, muutetaan tai pidetään voimassa 14 artiklassa tarkoitetut vastatoimenpiteet. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

IV LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

16 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

3.   Jos komitea ei anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tuolloin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.

17 artikla

Kertomukset ja tiedot

1.   Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja soveltamisesta. Kertomukseen on sisällytettävä tiedot vastatoimenpiteiden soveltamisesta, tutkinnan päättämisestä ilman vastatoimenpiteitä, vastatoimenpiteiden uudelleentarkasteluista sekä yhteistyöstä jäsenvaltioiden, asianosaisten ja kolmansien maiden kanssa ottaen asianmukaisesti huomioon 8 artiklassa tarkoitettujen luottamuksellisten tietojen suoja.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat pyytää komissiota esittelemään ja selvittämään tämän asetuksen soveltamiseen liittyviä kysymyksiä.

18 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 868/2004. Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen.

19 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 17 päivänä huhtikuuta 2019.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. CIAMBA

---

(1)  
  EUVL C 197, 8.6.2018, s. 58.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 14. maaliskuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, annettu 9. huhtikuuta 2019.

2

(3)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 95/93, annettu 18 päivänä tammikuuta 1993, lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä (EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1).

3

(4)  Neuvoston direktiivi 96/67/EY, annettu 15 päivänä lokakuuta 1996, pääsystä maahuolinnan markkinoille yhteisön lentoasemilla (EYVL L 272, 25.10.1996, s. 36).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 868/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, lentoliikennepalvelujen tarjoamiseen muista maista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista liittyviltä yhteisön lentoliikenteen harjoittajia vahingoittavilta tuilta ja epäterveiltä hinnoittelukäytännöiltä suojautumisesta (EUVL L 162, 30.4.2004, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1008/2008, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä (EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3).

7

---

DIREKTIIVIT

| 10.5.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 123/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 123/18

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI (EU) 2019/713,

annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019,

muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten torjunnasta ja neuvoston puitepäätöksen 2001/413/YOS korvaamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 83 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvät petokset ja väärennykset ovat uhka turvallisuudelle, koska ne ovat tulonlähde järjestäytyneelle rikollisuudelle ja näin ollen mahdollistavat muun rikollisen toiminnan, kuten terrorismin sekä huumausaine- ja ihmiskaupan. |
| --- | --- |

(1)

Muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvät petokset ja väärennykset ovat uhka turvallisuudelle, koska ne ovat tulonlähde järjestäytyneelle rikollisuudelle ja näin ollen mahdollistavat muun rikollisen toiminnan, kuten terrorismin sekä huumausaine- ja ihmiskaupan.

| (2) | Muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvät petokset ja väärennykset muodostavat myös esteitä digitaalisten sisämarkkinoiden toiminnalle, koska ne heikentävät kuluttajien luottamusta ja aiheuttavat välitöntä taloudellista tappiota. |
| --- | --- |

(2)

Muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvät petokset ja väärennykset muodostavat myös esteitä digitaalisten sisämarkkinoiden toiminnalle, koska ne heikentävät kuluttajien luottamusta ja aiheuttavat välitöntä taloudellista tappiota.

| (3) | Neuvoston puitepäätöstä 2001/413/YOS (3) on tarpeen päivittää ja täydentää, jotta siihen voidaan sisällyttää uusia säännöksiä, jotka koskevat rikoksia etenkin siltä osin kuin on kyse tietokoneavusteisista petoksista, ja seuraamuksia, ennaltaehkäisyä, uhrien avustamista sekä rajatylittävää yhteistyötä. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston puitepäätöstä 2001/413/YOS (3) on tarpeen päivittää ja täydentää, jotta siihen voidaan sisällyttää uusia säännöksiä, jotka koskevat rikoksia etenkin siltä osin kuin on kyse tietokoneavusteisista petoksista, ja seuraamuksia, ennaltaehkäisyä, uhrien avustamista sekä rajatylittävää yhteistyötä.

| (4) | Muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyviä petoksia ja väärennyksiä koskevassa jäsenvaltioiden lainsäädännössä olevat huomattavat aukot ja eroavuudet voivat haitata kyseisten rikostyyppien ja muun niihin liittyvän ja niiden mahdollistaman vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden ennaltaehkäisemistä ja paljastamista sekä seuraamusten määräämistä niistä sekä tekevät poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä monimutkaisempaa ja sen vuoksi tehottomampaa, mikä vaikuttaa kielteisesti turvallisuuteen. |
| --- | --- |

(4)

Muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyviä petoksia ja väärennyksiä koskevassa jäsenvaltioiden lainsäädännössä olevat huomattavat aukot ja eroavuudet voivat haitata kyseisten rikostyyppien ja muun niihin liittyvän ja niiden mahdollistaman vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden ennaltaehkäisemistä ja paljastamista sekä seuraamusten määräämistä niistä sekä tekevät poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä monimutkaisempaa ja sen vuoksi tehottomampaa, mikä vaikuttaa kielteisesti turvallisuuteen.

| (5) | Muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvillä petoksilla ja väärennyksillä on merkittävä rajatylittävä ulottuvuus, jota lisääntyvä digitaalisuus vahvistaa; tämä korostaa tarvetta toimille rikoslainsäädännön lähentämiseksi edelleen muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten alalla. |
| --- | --- |

(5)

Muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvillä petoksilla ja väärennyksillä on merkittävä rajatylittävä ulottuvuus, jota lisääntyvä digitaalisuus vahvistaa; tämä korostaa tarvetta toimille rikoslainsäädännön lähentämiseksi edelleen muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten alalla.

| (6) | Sen lisäksi, että digitaalitalous on kasvanut viime vuosina eksponentiaalisesti, myös innovointi on lisääntynyt voimakkaasti monilla aloilla, muun muassa maksutekniikan alalla. Uusiin maksutekniikoihin liittyy uudentyyppisten maksuvälineiden käyttö, mikä myös lisää tilaisuuksia petoksiin, samalla kun tämä luo kuluttajille ja yrityksille uusia mahdollisuuksia. Näin ollen teknologisen kehityksen taustaa vasten sääntelykehyksen on oltava asianmukainen ja ajan tasalla teknologianeutraalin toimintamallin perusteella. |
| --- | --- |

(6)

Sen lisäksi, että digitaalitalous on kasvanut viime vuosina eksponentiaalisesti, myös innovointi on lisääntynyt voimakkaasti monilla aloilla, muun muassa maksutekniikan alalla. Uusiin maksutekniikoihin liittyy uudentyyppisten maksuvälineiden käyttö, mikä myös lisää tilaisuuksia petoksiin, samalla kun tämä luo kuluttajille ja yrityksille uusia mahdollisuuksia. Näin ollen teknologisen kehityksen taustaa vasten sääntelykehyksen on oltava asianmukainen ja ajan tasalla teknologianeutraalin toimintamallin perusteella.

| (7) | Sen lisäksi, että petoksia käytetään rikollisryhmien rahoittamiseen, ne myös rajoittavat digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämistä ja vähentävät kansalaisten halua tehdä verkko-ostoksia. |
| --- | --- |

(7)

Sen lisäksi, että petoksia käytetään rikollisryhmien rahoittamiseen, ne myös rajoittavat digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämistä ja vähentävät kansalaisten halua tehdä verkko-ostoksia.

| (8) | Muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten alan yhteiset määritelmät ovat tärkeitä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioilla on yhdenmukainen linja tämän direktiivin soveltamisessa, ja toimivaltaisten viranomaisten välisen tietojenvaihdon ja yhteistyön helpottamiseksi. Määritelmien olisi katettava sellaiset uudentyyppiset muut maksuvälineet kuin käteisraha, jotka mahdollistavat sähköisen rahan ja virtuaalivaluuttojen siirrot. Muiden maksuvälineiden kuin käteisrahan määritelmässä olisi otettava huomioon, että muu maksuväline kuin käteisraha voi koostua erilaisista yhdessä toimivista osatekijöistä, esimerkiksi mobiilimaksusovelluksesta ja sitä vastaavasta luvasta (esim. salasana). Kun tässä direktiivissä käytetään muun maksuvälineen kuin käteisrahan käsitettä, maksuvälineen olisi ymmärrettävä asettavan haltijansa tai käyttäjänsä asemaan, jossa rahan tai rahallisen arvon siirtäminen tai maksutoimeksiannon käynnistäminen on tosiasiallisesti mahdollista. Esimerkiksi mobiilimaksusovelluksen laitonta hankkimista ilman tarvittavaa lupaa ei olisi katsottava muun maksuvälineen kuin käteisrahan laittomaksi hankkimiseksi, koska se ei tosiasiallisesti anna käyttäjälle mahdollisuutta rahan tai rahallisen arvon siirtämiseen. |
| --- | --- |

(8)

Muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten alan yhteiset määritelmät ovat tärkeitä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioilla on yhdenmukainen linja tämän direktiivin soveltamisessa, ja toimivaltaisten viranomaisten välisen tietojenvaihdon ja yhteistyön helpottamiseksi. Määritelmien olisi katettava sellaiset uudentyyppiset muut maksuvälineet kuin käteisraha, jotka mahdollistavat sähköisen rahan ja virtuaalivaluuttojen siirrot. Muiden maksuvälineiden kuin käteisrahan määritelmässä olisi otettava huomioon, että muu maksuväline kuin käteisraha voi koostua erilaisista yhdessä toimivista osatekijöistä, esimerkiksi mobiilimaksusovelluksesta ja sitä vastaavasta luvasta (esim. salasana). Kun tässä direktiivissä käytetään muun maksuvälineen kuin käteisrahan käsitettä, maksuvälineen olisi ymmärrettävä asettavan haltijansa tai käyttäjänsä asemaan, jossa rahan tai rahallisen arvon siirtäminen tai maksutoimeksiannon käynnistäminen on tosiasiallisesti mahdollista. Esimerkiksi mobiilimaksusovelluksen laitonta hankkimista ilman tarvittavaa lupaa ei olisi katsottava muun maksuvälineen kuin käteisrahan laittomaksi hankkimiseksi, koska se ei tosiasiallisesti anna käyttäjälle mahdollisuutta rahan tai rahallisen arvon siirtämiseen.

| (9) | Tätä direktiiviä olisi sovellettava muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan ainoastaan siltä osin kuin kyse on maksuvälineen maksutoiminnosta. |
| --- | --- |

(9)

Tätä direktiiviä olisi sovellettava muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan ainoastaan siltä osin kuin kyse on maksuvälineen maksutoiminnosta.

| (10) | Tämän direktiivin olisi katettava virtuaalivaluutat ainoastaan siltä osin kuin niitä voidaan yleisesti käyttää maksamiseen. Jäsenvaltioita olisi kannustettava varmistamaan kansallisessa lainsäädännössään, että niiden keskuspankkien tai muiden viranomaisten liikkeeseen laskemat tulevaisuuden virtuaalivaluutat nauttivat samantasoista suojelua petoksia vastaan kuin muutkin maksuvälineet kuin käteisraha yleisesti. Verkkokukkaroiden, jotka mahdollistavat virtuaalivaluuttojen siirtämisen, olisi kuuluttava tämän direktiivin soveltamisalaan samassa määrin kuin muiden maksuvälineiden kuin käteisrahan. Määritelmissä olevalla termillä ”digitaaliset vaihdannan välineet” olisi tunnustettava, että virtuaalivaluuttojen siirtämiseen tarkoitetuilla verkkokukkaroilla voi olla, mutta ei välttämättä ole, maksuvälineen ominaisuuksia, eikä sillä olisi laajennettava maksuvälineen määritelmää. |
| --- | --- |

(10)

Tämän direktiivin olisi katettava virtuaalivaluutat ainoastaan siltä osin kuin niitä voidaan yleisesti käyttää maksamiseen. Jäsenvaltioita olisi kannustettava varmistamaan kansallisessa lainsäädännössään, että niiden keskuspankkien tai muiden viranomaisten liikkeeseen laskemat tulevaisuuden virtuaalivaluutat nauttivat samantasoista suojelua petoksia vastaan kuin muutkin maksuvälineet kuin käteisraha yleisesti. Verkkokukkaroiden, jotka mahdollistavat virtuaalivaluuttojen siirtämisen, olisi kuuluttava tämän direktiivin soveltamisalaan samassa määrin kuin muiden maksuvälineiden kuin käteisrahan. Määritelmissä olevalla termillä ”digitaaliset vaihdannan välineet” olisi tunnustettava, että virtuaalivaluuttojen siirtämiseen tarkoitetuilla verkkokukkaroilla voi olla, mutta ei välttämättä ole, maksuvälineen ominaisuuksia, eikä sillä olisi laajennettava maksuvälineen määritelmää.

| (11) | Väärennettyjen laskujen lähettämistä maksuvaltuustietojen hankkimiseksi olisi pidettävä tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvana laittoman haltuunoton yrityksenä. |
| --- | --- |

(11)

Väärennettyjen laskujen lähettämistä maksuvaltuustietojen hankkimiseksi olisi pidettävä tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvana laittoman haltuunoton yrityksenä.

| (12) | Rikoslailla annetaan oikeussuoja ensisijaisesti maksuvälineille, jotka käyttävät erityistä jäljentämisen tai väärinkäytön estävää suojausta; tarkoituksena on kannustaa toimijoita varustamaan liikkeeseen laskemansa maksuvälineet tällaisella erityisellä suojauksella. |
| --- | --- |

(12)

Rikoslailla annetaan oikeussuoja ensisijaisesti maksuvälineille, jotka käyttävät erityistä jäljentämisen tai väärinkäytön estävää suojausta; tarkoituksena on kannustaa toimijoita varustamaan liikkeeseen laskemansa maksuvälineet tällaisella erityisellä suojauksella.

| (13) | Tehokkaat ja tulokselliset rikosoikeudelliset toimenpiteet ovat olennaisen tärkeitä muiden maksuvälineiden kuin käteisrahan suojaamisessa petoksilta ja väärennyksiltä. Tarvitaan erityisesti yhteinen rikosoikeudellinen lähestymistapa sellaisten rikostunnusmerkistöjen osalta, joilla edistetään tai valmistellaan varsinaista muiden maksuvälineiden kuin käteisrahan käyttöä petostarkoituksessa. Muun muassa maksuvälineiden kerääminen ja hallinta petostarkoituksessa esimerkiksi verkkourkinnan tai kopioinnin avulla tai ohjaamalla tai uudelleenohjaamalla maksupalvelujen käyttäjät jäljitelmäsivustolle sekä niiden levittäminen esimerkiksi myymällä luottokorttitietoja internetissä olisi näin ollen säädettävä rikosoikeudellisesti rangaistavaksi teoksi sellaisenaan edellyttämättä varsinaista muiden maksuvälineiden kuin käteisrahan käyttöä petostarkoituksessa. Tällaisen rikostunnusmerkistön olisi siis katettava myös tilanteet, joissa maksuvälineen hallinta, hankkiminen tai levittäminen eivät välttämättä johda tällaisen maksuvälineen käyttöön petostarkoituksessa. Kun tässä direktiivissä kriminalisoidaan hallinta ja hallussapito, kriminalisoinnin ei kuitenkaan tällöin pitäisi käsittää pelkkää laiminlyöntiä. Tässä direktiivissä ei pitäisi määrätä seuraamuksia maksuvälineen laillisesta käytöstä esimerkiksi innovatiivisten maksupalvelujen, kuten rahoitusteknologiayritysten yhteisesti kehittämien palvelujen, tarjonnan yhteydessä. |
| --- | --- |

(13)

Tehokkaat ja tulokselliset rikosoikeudelliset toimenpiteet ovat olennaisen tärkeitä muiden maksuvälineiden kuin käteisrahan suojaamisessa petoksilta ja väärennyksiltä. Tarvitaan erityisesti yhteinen rikosoikeudellinen lähestymistapa sellaisten rikostunnusmerkistöjen osalta, joilla edistetään tai valmistellaan varsinaista muiden maksuvälineiden kuin käteisrahan käyttöä petostarkoituksessa. Muun muassa maksuvälineiden kerääminen ja hallinta petostarkoituksessa esimerkiksi verkkourkinnan tai kopioinnin avulla tai ohjaamalla tai uudelleenohjaamalla maksupalvelujen käyttäjät jäljitelmäsivustolle sekä niiden levittäminen esimerkiksi myymällä luottokorttitietoja internetissä olisi näin ollen säädettävä rikosoikeudellisesti rangaistavaksi teoksi sellaisenaan edellyttämättä varsinaista muiden maksuvälineiden kuin käteisrahan käyttöä petostarkoituksessa. Tällaisen rikostunnusmerkistön olisi siis katettava myös tilanteet, joissa maksuvälineen hallinta, hankkiminen tai levittäminen eivät välttämättä johda tällaisen maksuvälineen käyttöön petostarkoituksessa. Kun tässä direktiivissä kriminalisoidaan hallinta ja hallussapito, kriminalisoinnin ei kuitenkaan tällöin pitäisi käsittää pelkkää laiminlyöntiä. Tässä direktiivissä ei pitäisi määrätä seuraamuksia maksuvälineen laillisesta käytöstä esimerkiksi innovatiivisten maksupalvelujen, kuten rahoitusteknologiayritysten yhteisesti kehittämien palvelujen, tarjonnan yhteydessä.

| (14) | Tahallisuuden käsite soveltuu kaikkiin tässä direktiivissä tarkoitettujen rikosten tunnusmerkistöihin kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Teon tahallisuus samoin kuin tietoisuus tai tarkoitus, joita rikoksen tunnusmerkistössä edellytetään, voidaan päätellä objektiivisista tosiseikoista. Rikosten, joissa ei edellytetä tahallisuutta, ei pitäisi kuulua tämän direktiivin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(14)

Tahallisuuden käsite soveltuu kaikkiin tässä direktiivissä tarkoitettujen rikosten tunnusmerkistöihin kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Teon tahallisuus samoin kuin tietoisuus tai tarkoitus, joita rikoksen tunnusmerkistössä edellytetään, voidaan päätellä objektiivisista tosiseikoista. Rikosten, joissa ei edellytetä tahallisuutta, ei pitäisi kuulua tämän direktiivin soveltamisalaan.

| (15) | Tässä direktiivissä viitataan sellaisiin perinteisiin toimintamuotoihin kuin petos, väärennys, varkaus ja laiton haltuunotto, joista oli jo säädetty kansallisessa lainsäädännössä ennen digitaaliaikaa. Tämän direktiivin laajennettu soveltamisala, joka pitää sisällään aineettomat maksuvälineet, edellyttää näin ollen vastaavien digitaaliympäristön tekomuotojen määritelmää täydentäen ja vahvistaen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2013/40/EU (4). Aineettoman muun maksuvälineen kuin käteisrahan laittoman hankkimisen olisi oltava rikos, ainakin jos hankkiminen on yhteydessä jonkin direktiivin 2013/40/EU 3–6 artiklassa tarkoitetun rikoksen tekemiseen tai aineettoman muun maksuvälineen kuin käteisrahan väärinkäyttöön. ”Väärinkäytöllä” olisi katsottava tarkoitettavan sitä, että henkilö, joka hallinnoi aineetonta muuta maksuvälinettä kuin käteisrahaa, tietoisesti käyttää välinettä oikeudettomasti omaksi hyödykseen tai jonkin toisen hyödyksi. Tällaisen laittomasti saadun maksuvälineen hankkimisen petostarkoituksissa olisi oltava rangaistava teko ilman, että on tarpeen todeta kaikkia laittoman hankkimisen tosiseikkoja ja ilman, että edellytetään, että esirikoksesta, joka johti laittomaan hankintaan, on annettu aiempi tai samanaikainen tuomio. |
| --- | --- |

(15)

Tässä direktiivissä viitataan sellaisiin perinteisiin toimintamuotoihin kuin petos, väärennys, varkaus ja laiton haltuunotto, joista oli jo säädetty kansallisessa lainsäädännössä ennen digitaaliaikaa. Tämän direktiivin laajennettu soveltamisala, joka pitää sisällään aineettomat maksuvälineet, edellyttää näin ollen vastaavien digitaaliympäristön tekomuotojen määritelmää täydentäen ja vahvistaen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2013/40/EU (4). Aineettoman muun maksuvälineen kuin käteisrahan laittoman hankkimisen olisi oltava rikos, ainakin jos hankkiminen on yhteydessä jonkin direktiivin 2013/40/EU 3–6 artiklassa tarkoitetun rikoksen tekemiseen tai aineettoman muun maksuvälineen kuin käteisrahan väärinkäyttöön. ”Väärinkäytöllä” olisi katsottava tarkoitettavan sitä, että henkilö, joka hallinnoi aineetonta muuta maksuvälinettä kuin käteisrahaa, tietoisesti käyttää välinettä oikeudettomasti omaksi hyödykseen tai jonkin toisen hyödyksi. Tällaisen laittomasti saadun maksuvälineen hankkimisen petostarkoituksissa olisi oltava rangaistava teko ilman, että on tarpeen todeta kaikkia laittoman hankkimisen tosiseikkoja ja ilman, että edellytetään, että esirikoksesta, joka johti laittomaan hankintaan, on annettu aiempi tai samanaikainen tuomio.

| (16) | Tässä direktiivissä viitataan myös välineisiin, joita voidaan käyttää tässä direktiivissä tarkoitettujen rikosten tekemiseen. Koska kriminalisointia on vältettävä siltä osin kuin tällaiset välineet on valmistettu ja saatettu markkinoille laillisia tarkoituksia varten eivätkä ne näin ollen ole itsessään uhka, vaikka niitä voitaisiin käyttää rikosten tekemiseen, kriminalisointi olisi rajoitettava niihin välineisiin, jotka on ensisijaisesti suunniteltu tai erityisesti muunnettu tässä direktiivissä tarkoitettujen rikosten tekemistä varten. |
| --- | --- |

(16)

Tässä direktiivissä viitataan myös välineisiin, joita voidaan käyttää tässä direktiivissä tarkoitettujen rikosten tekemiseen. Koska kriminalisointia on vältettävä siltä osin kuin tällaiset välineet on valmistettu ja saatettu markkinoille laillisia tarkoituksia varten eivätkä ne näin ollen ole itsessään uhka, vaikka niitä voitaisiin käyttää rikosten tekemiseen, kriminalisointi olisi rajoitettava niihin välineisiin, jotka on ensisijaisesti suunniteltu tai erityisesti muunnettu tässä direktiivissä tarkoitettujen rikosten tekemistä varten.

| (17) | Muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten vuoksi määrättävien seuraamusten ja rangaistusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia kaikkialla unionissa. Tämä direktiivi ei rajoita rangaistusten yksilöintiä ja soveltamista eikä tuomioiden täytäntöönpanoa kunkin tapauksen olosuhteiden ja kansallisen rikosoikeuden yleisten sääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(17)

Muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten vuoksi määrättävien seuraamusten ja rangaistusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia kaikkialla unionissa. Tämä direktiivi ei rajoita rangaistusten yksilöintiä ja soveltamista eikä tuomioiden täytäntöönpanoa kunkin tapauksen olosuhteiden ja kansallisen rikosoikeuden yleisten sääntöjen perusteella.

| (18) | Koska tässä direktiivissä säädetään vähimmäissäännöistä, jäsenvaltiot voivat vapaasti antaa tai ylläpitää muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyviin petoksiin ja väärennyksiin sovellettavia tiukempia rikosoikeuden sääntöjä, mukaan lukien rikosten laajempi määrittely. |
| --- | --- |

(18)

Koska tässä direktiivissä säädetään vähimmäissäännöistä, jäsenvaltiot voivat vapaasti antaa tai ylläpitää muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyviin petoksiin ja väärennyksiin sovellettavia tiukempia rikosoikeuden sääntöjä, mukaan lukien rikosten laajempi määrittely.

| (19) | On asianmukaista säätää ankarammista rangaistuksista silloin, kun rikos on tehty neuvoston puitepäätöksessä 2008/841/YOS (5) määritellyn rikollisjärjestön puitteissa. Jäsenvaltioita ei pitäisi velvoittaa säätämään erityisistä koventamisperusteista silloin, kun kansallisessa lainsäädännössä säädetään erillisistä rikoksista ja tämä saattaa johtaa ankarampiin seuraamuksiin. Kun sama henkilö on tehnyt jonkin tässä direktiivissä tarkoitetun rikoksen yhdessä jonkin toisen tässä direktiivissä tarkoitetun rikoksen kanssa, ja yksi näistä rikoksista on tosiasiallisesti toisen rikoksen olennainen osatekijä, jäsenvaltio voi kansallisen lainsäädännön yleisten periaatteiden mukaisesti säätää, että tällaista toimintaa pidetään pääasiallisen rikoksen koventamisperusteena. |
| --- | --- |

(19)

On asianmukaista säätää ankarammista rangaistuksista silloin, kun rikos on tehty neuvoston puitepäätöksessä 2008/841/YOS (5) määritellyn rikollisjärjestön puitteissa. Jäsenvaltioita ei pitäisi velvoittaa säätämään erityisistä koventamisperusteista silloin, kun kansallisessa lainsäädännössä säädetään erillisistä rikoksista ja tämä saattaa johtaa ankarampiin seuraamuksiin. Kun sama henkilö on tehnyt jonkin tässä direktiivissä tarkoitetun rikoksen yhdessä jonkin toisen tässä direktiivissä tarkoitetun rikoksen kanssa, ja yksi näistä rikoksista on tosiasiallisesti toisen rikoksen olennainen osatekijä, jäsenvaltio voi kansallisen lainsäädännön yleisten periaatteiden mukaisesti säätää, että tällaista toimintaa pidetään pääasiallisen rikoksen koventamisperusteena.

| (20) | Lainkäyttövaltaa koskevien sääntöjen avulla olisi varmistettava, että tässä direktiivissä tarkoitettuja rikoksia koskeva syytteeseen asettaminen on tehokasta. Yleensä rikoksia käsitellään parhaiten sen valtion rikosoikeusjärjestelmän avulla, jossa rikos on tehty. Sen vuoksi kunkin jäsenvaltion olisi ulotettava lainkäyttövalta rikoksiin, jotka on tehty sen alueella tai joiden tekijät ovat sen kansalaisia. Jäsenvaltiot voivat myös ulottaa lainkäyttövaltansa rikoksiin, joista aiheutuu vahinkoa niiden alueella. Niitä kannustetaan voimakkaasti tekemään näin. |
| --- | --- |

(20)

Lainkäyttövaltaa koskevien sääntöjen avulla olisi varmistettava, että tässä direktiivissä tarkoitettuja rikoksia koskeva syytteeseen asettaminen on tehokasta. Yleensä rikoksia käsitellään parhaiten sen valtion rikosoikeusjärjestelmän avulla, jossa rikos on tehty. Sen vuoksi kunkin jäsenvaltion olisi ulotettava lainkäyttövalta rikoksiin, jotka on tehty sen alueella tai joiden tekijät ovat sen kansalaisia. Jäsenvaltiot voivat myös ulottaa lainkäyttövaltansa rikoksiin, joista aiheutuu vahinkoa niiden alueella. Niitä kannustetaan voimakkaasti tekemään näin.

| (21) | Palauttaen mieleen neuvoston puitepäätöksen 2009/948/YOS (6) ja neuvoston päätöksen 2002/187/YOS (7) mukaiset velvoitteet toimivaltaisia viranomaisia kannustetaan käyttämään toimivaltaristiriitojen tapauksissa mahdollisuutta toteuttaa suoria kuulemisia Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön viraston (Eurojust) avustuksella. |
| --- | --- |

(21)

Palauttaen mieleen neuvoston puitepäätöksen 2009/948/YOS (6) ja neuvoston päätöksen 2002/187/YOS (7) mukaiset velvoitteet toimivaltaisia viranomaisia kannustetaan käyttämään toimivaltaristiriitojen tapauksissa mahdollisuutta toteuttaa suoria kuulemisia Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön viraston (Eurojust) avustuksella.

| (22) | Koska muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten tuloksellisessa tutkinnassa tarvitaan erityisiä keinoja, jotka ovat kansallisten viranomaisten välisen tehokkaan kansainvälisen yhteistyön kannalta keskeisiä, kaikkien jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla olisi oltava käytössään tutkintakeinot, joita yleensä käytetään tapauksissa, joilla on yhteyksiä järjestäytyneeseen rikollisuuteen tai muuhun vakavaan rikollisuuteen, jos ja siinä määrin kuin kyseisten keinojen käyttö on asianmukaista ja oikeassa suhteessa kansallisessa lainsäädännössä määriteltyyn rikosten luonteeseen ja vakavuuteen. Lisäksi lainvalvontaviranomaisten ja muiden toimivaltaisten viranomaisten olisi saatava hyvissä ajoin tarvittavat tiedot tässä direktiivissä tarkoitettujen rikosten tutkintaa ja syytteeseen asettamista varten. Jäsenvaltioita kannustetaan osoittamaan toimivaltaisille viranomaisille riittävät taloudelliset ja henkilöresurssit, jotta ne voivat asianmukaisesti tutkia tässä direktiivissä tarkoitettuja rikoksia ja nostaa niistä syytteet. |
| --- | --- |

(22)

Koska muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten tuloksellisessa tutkinnassa tarvitaan erityisiä keinoja, jotka ovat kansallisten viranomaisten välisen tehokkaan kansainvälisen yhteistyön kannalta keskeisiä, kaikkien jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla olisi oltava käytössään tutkintakeinot, joita yleensä käytetään tapauksissa, joilla on yhteyksiä järjestäytyneeseen rikollisuuteen tai muuhun vakavaan rikollisuuteen, jos ja siinä määrin kuin kyseisten keinojen käyttö on asianmukaista ja oikeassa suhteessa kansallisessa lainsäädännössä määriteltyyn rikosten luonteeseen ja vakavuuteen. Lisäksi lainvalvontaviranomaisten ja muiden toimivaltaisten viranomaisten olisi saatava hyvissä ajoin tarvittavat tiedot tässä direktiivissä tarkoitettujen rikosten tutkintaa ja syytteeseen asettamista varten. Jäsenvaltioita kannustetaan osoittamaan toimivaltaisille viranomaisille riittävät taloudelliset ja henkilöresurssit, jotta ne voivat asianmukaisesti tutkia tässä direktiivissä tarkoitettuja rikoksia ja nostaa niistä syytteet.

| (23) | Kansallisille viranomaisille, jotka vastaavat tässä direktiivissä tarkoitettujen rikosten tutkinnasta tai niihin liittyvästä syytteeseen asettamisesta, olisi annettava valtuudet tehdä yhteistyötä muiden kansallisten viranomaisten kanssa samassa jäsenvaltiossa sekä itseään vastaavien viranomaisten kanssa muissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(23)

Kansallisille viranomaisille, jotka vastaavat tässä direktiivissä tarkoitettujen rikosten tutkinnasta tai niihin liittyvästä syytteeseen asettamisesta, olisi annettava valtuudet tehdä yhteistyötä muiden kansallisten viranomaisten kanssa samassa jäsenvaltiossa sekä itseään vastaavien viranomaisten kanssa muissa jäsenvaltioissa.

| (24) | Poikkeamat, joista olisi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 (8) nojalla ilmoitettava asiaankuuluville kansallisille toimivaltaisille viranomaisille, johtuvat monissa tapauksissa rikollisesta toiminnasta. Tällaisten poikkeamien saatetaan epäillä johtuvan rikoksesta, vaikka siitä ei kyseisessä vaiheessa olisikaan riittävää näyttöä. Tällaisissa tapauksissa asiaankuuluvia keskeisten palvelujen tarjoajia ja digitaalisen palvelun tarjoajia olisi kannustettava toimittamaan direktiivin (EU) 2016/1148 nojalla vaaditut raportit lainvalvontaviranomaisille, jotta poikkeamiin voidaan reagoida tuloksellisesti ja kattavasti ja helpottaa teoista vastuussa olevien tekijöiden selvittämistä ja näiden saattamista vastuuseen teoistaan. Turvallisen, varman ja kestävämmän ympäristön kehittäminen edellyttää erityisesti, että poikkeamista, joihin epäillään liittyvän vakavaa rikollisuutta, raportoidaan järjestelmällisesti lainvalvontaviranomaisille. Lisäksi direktiivin (EU) 2016/1148 nojalla nimetyt CSIRT-toimijat eli tietoturvaloukkauksiin reagoivat ja niitä tutkivat yksiköt olisi otettava tarvittaessa mukaan lainvalvontaan liittyviin tutkimuksiin tietojen saamiseksi, jos se katsotaan kansallisella tasolla aiheelliseksi, ja jotta ne voivat tarjota tietojärjestelmiä koskevaa erityisasiantuntemustaan. |
| --- | --- |

(24)

Poikkeamat, joista olisi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 (8) nojalla ilmoitettava asiaankuuluville kansallisille toimivaltaisille viranomaisille, johtuvat monissa tapauksissa rikollisesta toiminnasta. Tällaisten poikkeamien saatetaan epäillä johtuvan rikoksesta, vaikka siitä ei kyseisessä vaiheessa olisikaan riittävää näyttöä. Tällaisissa tapauksissa asiaankuuluvia keskeisten palvelujen tarjoajia ja digitaalisen palvelun tarjoajia olisi kannustettava toimittamaan direktiivin (EU) 2016/1148 nojalla vaaditut raportit lainvalvontaviranomaisille, jotta poikkeamiin voidaan reagoida tuloksellisesti ja kattavasti ja helpottaa teoista vastuussa olevien tekijöiden selvittämistä ja näiden saattamista vastuuseen teoistaan. Turvallisen, varman ja kestävämmän ympäristön kehittäminen edellyttää erityisesti, että poikkeamista, joihin epäillään liittyvän vakavaa rikollisuutta, raportoidaan järjestelmällisesti lainvalvontaviranomaisille. Lisäksi direktiivin (EU) 2016/1148 nojalla nimetyt CSIRT-toimijat eli tietoturvaloukkauksiin reagoivat ja niitä tutkivat yksiköt olisi otettava tarvittaessa mukaan lainvalvontaan liittyviin tutkimuksiin tietojen saamiseksi, jos se katsotaan kansallisella tasolla aiheelliseksi, ja jotta ne voivat tarjota tietojärjestelmiä koskevaa erityisasiantuntemustaan.

| (25) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2015/2366 (9) tarkoitetut merkittävät turvapoikkeamat voivat johtua rikoksista. Maksupalveluntarjoajia olisi kannustettava toimittamaan raportit, jotka niiden on direktiivin (EU) 2015/2366 nojalla toimitettava kotijäsenvaltionsa toimivaltaiselle viranomaiselle, tarpeen mukaan myös lainvalvontaviranomaisille. |
| --- | --- |

(25)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2015/2366 (9) tarkoitetut merkittävät turvapoikkeamat voivat johtua rikoksista. Maksupalveluntarjoajia olisi kannustettava toimittamaan raportit, jotka niiden on direktiivin (EU) 2015/2366 nojalla toimitettava kotijäsenvaltionsa toimivaltaiselle viranomaiselle, tarpeen mukaan myös lainvalvontaviranomaisille.

| (26) | Unionin tasolla on monia välineitä ja mekanismeja, joiden avulla kansalliset lainvalvontaviranomaiset voivat vaihtaa tietoja rikosten tutkimista ja syytteeseen asettamista varten. Jotta voitaisiin helpottaa ja nopeuttaa kansallisten lainvalvontaviranomaisten yhteistyötä ja varmistaa, että näitä välineitä ja mekanismeja hyödynnetään täysimääräisesti, tällä direktiivillä olisi lujitettava puitepäätöksellä 2001/413/YOS käyttöön otettujen toiminnallisten yhteysviranomaisten roolia. Jäsenvaltioiden olisi voitava päättää käyttää olemassa olevia yhteysviranomaisten verkostoja, kuten sitä, joka on perustettu direktiivillä 2013/40/EU. Yhteysviranomaisten olisi tarjottava tehokasta apua esimerkiksi helpottamalla asiaankuuluvien tietojen vaihtoa ja teknisen tai oikeudellisen neuvonnan antamista. Verkoston sujuvan toiminnan varmistamiseksi kunkin yhteysviranomaisen olisi voitava ottaa nopeasti yhteyttä yhteysviranomaiseen toisessa jäsenvaltiossa. Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien rikosten merkittävän rajatylittävän ulottuvuuden ja erityisesti sähköisen todistusaineiston muuttuvan luonteen vuoksi jäsenvaltioiden olisi voitava käsitellä verkoston kautta saadut kiireelliset avunpyynnöt nopeasti ja vastata kahdeksan tunnin kuluessa. Jäsenvaltioiden olisi tiedotettava erittäin kiireellisissä ja vakavissa tapauksissa Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastoa (Europol). |
| --- | --- |

(26)

Unionin tasolla on monia välineitä ja mekanismeja, joiden avulla kansalliset lainvalvontaviranomaiset voivat vaihtaa tietoja rikosten tutkimista ja syytteeseen asettamista varten. Jotta voitaisiin helpottaa ja nopeuttaa kansallisten lainvalvontaviranomaisten yhteistyötä ja varmistaa, että näitä välineitä ja mekanismeja hyödynnetään täysimääräisesti, tällä direktiivillä olisi lujitettava puitepäätöksellä 2001/413/YOS käyttöön otettujen toiminnallisten yhteysviranomaisten roolia. Jäsenvaltioiden olisi voitava päättää käyttää olemassa olevia yhteysviranomaisten verkostoja, kuten sitä, joka on perustettu direktiivillä 2013/40/EU. Yhteysviranomaisten olisi tarjottava tehokasta apua esimerkiksi helpottamalla asiaankuuluvien tietojen vaihtoa ja teknisen tai oikeudellisen neuvonnan antamista. Verkoston sujuvan toiminnan varmistamiseksi kunkin yhteysviranomaisen olisi voitava ottaa nopeasti yhteyttä yhteysviranomaiseen toisessa jäsenvaltiossa. Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien rikosten merkittävän rajatylittävän ulottuvuuden ja erityisesti sähköisen todistusaineiston muuttuvan luonteen vuoksi jäsenvaltioiden olisi voitava käsitellä verkoston kautta saadut kiireelliset avunpyynnöt nopeasti ja vastata kahdeksan tunnin kuluessa. Jäsenvaltioiden olisi tiedotettava erittäin kiireellisissä ja vakavissa tapauksissa Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastoa (Europol).

| (27) | Muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten torjumiseksi on erittäin tärkeää ilmoittaa rikoksista ilman aiheetonta viivytystä viranomaisille, sillä rikostutkinnat alkavat usein juuri tällaisesta ilmoituksesta. Olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä, erityisesti rahoituslaitoksia, kannustetaan ilmoittamaan rikoksista lainvalvonta- ja oikeusviranomaisille. Kyseiset toimenpiteet voivat olla erityyppisiä, myös lainsäädäntötoimia, joihin sisältyy velvoite ilmoittaa epäillyistä petoksista, tai muita kuin lainsäädäntötoimia, kuten tietojenvaihtoa tai tiedottamista edistävien organisaatioiden tai mekanismien perustaminen tai tukeminen. Kaikki tällaiset toimenpiteet, jotka edellyttävät luonnollisten henkilöiden henkilötietojen käsittelyä, olisi toteutettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (10) mukaisesti. Erityisesti silloin kun välitetään edelleen tietoja muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petos- ja väärennysrikosten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi, olisi noudatettava kyseisessä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia, jotka koskevat erityisesti tietojen käsittelyn laillisia perusteita. |
| --- | --- |

(27)

Muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten torjumiseksi on erittäin tärkeää ilmoittaa rikoksista ilman aiheetonta viivytystä viranomaisille, sillä rikostutkinnat alkavat usein juuri tällaisesta ilmoituksesta. Olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä, erityisesti rahoituslaitoksia, kannustetaan ilmoittamaan rikoksista lainvalvonta- ja oikeusviranomaisille. Kyseiset toimenpiteet voivat olla erityyppisiä, myös lainsäädäntötoimia, joihin sisältyy velvoite ilmoittaa epäillyistä petoksista, tai muita kuin lainsäädäntötoimia, kuten tietojenvaihtoa tai tiedottamista edistävien organisaatioiden tai mekanismien perustaminen tai tukeminen. Kaikki tällaiset toimenpiteet, jotka edellyttävät luonnollisten henkilöiden henkilötietojen käsittelyä, olisi toteutettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (10) mukaisesti. Erityisesti silloin kun välitetään edelleen tietoja muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petos- ja väärennysrikosten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi, olisi noudatettava kyseisessä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia, jotka koskevat erityisesti tietojen käsittelyn laillisia perusteita.

| (28) | Jotta rikoksista olisi helpompaa ilmoittaa nopeasti ja suoraan, komission olisi arvioitava huolellisesti jäsenvaltioiden tehokkaiden sähköisten järjestelmien käyttöönottoa petoksista ilmoittamista varten ja vakiomuotoisten ilmoittamismallien käyttöönottoa unionin tasolla. Tällaiset järjestelmät voisivat helpottaa ilmoittamista muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvistä petoksista, jotka tehdään usein verkossa, ja siten tehostaa uhreille annettavaa tukea, kyberuhkien tunnistamista ja analysointia sekä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten toimintaa ja rajatylittävää yhteistyötä. |
| --- | --- |

(28)

Jotta rikoksista olisi helpompaa ilmoittaa nopeasti ja suoraan, komission olisi arvioitava huolellisesti jäsenvaltioiden tehokkaiden sähköisten järjestelmien käyttöönottoa petoksista ilmoittamista varten ja vakiomuotoisten ilmoittamismallien käyttöönottoa unionin tasolla. Tällaiset järjestelmät voisivat helpottaa ilmoittamista muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvistä petoksista, jotka tehdään usein verkossa, ja siten tehostaa uhreille annettavaa tukea, kyberuhkien tunnistamista ja analysointia sekä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten toimintaa ja rajatylittävää yhteistyötä.

| (29) | Tässä direktiivissä tarkoitetuilla rikoksilla on usein rajatylittävä luonne. Sen vuoksi näiden rikosten torjunta perustuu jäsenvaltioiden väliseen tiiviiseen yhteistyöhön. Jäsenvaltioita kannustetaan varmistamaan siinä määrin kuin se on asianmukaista vastavuoroista tunnustamista ja oikeusapua koskevien välineiden tehokas soveltaminen tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluviin rikoksiin. |
| --- | --- |

(29)

Tässä direktiivissä tarkoitetuilla rikoksilla on usein rajatylittävä luonne. Sen vuoksi näiden rikosten torjunta perustuu jäsenvaltioiden väliseen tiiviiseen yhteistyöhön. Jäsenvaltioita kannustetaan varmistamaan siinä määrin kuin se on asianmukaista vastavuoroista tunnustamista ja oikeusapua koskevien välineiden tehokas soveltaminen tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluviin rikoksiin.

| (30) | Kaiken tyyppisiä muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyviä petoksia ja väärennyksiä, myös niitä, joissa on kyse pienistä rahasummista, koskeva tutkinta ja syytteeseen asettaminen ovat erityisen tärkeitä niiden torjumiseksi tehokkaasti. Ilmoitusvelvoitteet, tietojenvaihto ja tilastoraportit ovat tehokkaita keinoja havaita petolliset toimet, erityisesti keskenään samankaltaiset toimet, joissa on erikseen tarkasteltuina kyse pienistä rahasummista. |
| --- | --- |

(30)

Kaiken tyyppisiä muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyviä petoksia ja väärennyksiä, myös niitä, joissa on kyse pienistä rahasummista, koskeva tutkinta ja syytteeseen asettaminen ovat erityisen tärkeitä niiden torjumiseksi tehokkaasti. Ilmoitusvelvoitteet, tietojenvaihto ja tilastoraportit ovat tehokkaita keinoja havaita petolliset toimet, erityisesti keskenään samankaltaiset toimet, joissa on erikseen tarkasteltuina kyse pienistä rahasummista.

| (31) | Muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvät petokset ja väärennykset voivat aiheuttaa uhreille vakavia taloudellisia ja ei-taloudellisia seurauksia. Silloin kun tällaiseen petokseen liittyy esimerkiksi identiteettivarkaus, sen seuraukset ovat usein erityisen vakavia maineen vahingoittumisen, ammatillisen vahingon, henkilön luottokelpoisuusluokituksen vahingoittumisen ja vakavan emotionaalisen haitan vuoksi. Jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä apu-, tuki- ja suojelutoimenpiteitä kyseisten seurausten lieventämiseksi. |
| --- | --- |

(31)

Muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvät petokset ja väärennykset voivat aiheuttaa uhreille vakavia taloudellisia ja ei-taloudellisia seurauksia. Silloin kun tällaiseen petokseen liittyy esimerkiksi identiteettivarkaus, sen seuraukset ovat usein erityisen vakavia maineen vahingoittumisen, ammatillisen vahingon, henkilön luottokelpoisuusluokituksen vahingoittumisen ja vakavan emotionaalisen haitan vuoksi. Jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä apu-, tuki- ja suojelutoimenpiteitä kyseisten seurausten lieventämiseksi.

| (32) | Uhreilta vie usein huomattavasti aikaa saada selville, että petos- ja väärennysrikoksista on aiheutunut heille vahinkoa. Tänä aikana saattaa kehittyä toisiinsa liittyvien rikosten kierre, joka pahentaa uhreille koituvia kielteisiä seurauksia. |
| --- | --- |

(32)

Uhreilta vie usein huomattavasti aikaa saada selville, että petos- ja väärennysrikoksista on aiheutunut heille vahinkoa. Tänä aikana saattaa kehittyä toisiinsa liittyvien rikosten kierre, joka pahentaa uhreille koituvia kielteisiä seurauksia.

| (33) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2012/29/EU (11) vahvistetaan niiden luonnollisten henkilöiden oikeudet, jotka ovat joutuneet muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten uhreiksi. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tällaisten uhrien hyväksi apu- ja tukitoimenpiteitä, jotka perustuvat kyseisessä direktiivissä edellytettyihin toimenpiteisiin mutta vastaavat välittömämmin identiteettivarkauteen liittyvien petosten uhrien erityistarpeisiin. Tällaisiin toimenpiteisiin olisi sisällyttävä erityisesti luettelon laatiminen elimistä, jotka ovat erikoistuneet henkilöllisyyteen liittyvien rikosten eri näkökohtiin ja uhrien tukemiseen, erikoistuneeseen psykologiseen tukeen, neuvontaan raha-, käytännön ja oikeusasioissa sekä avustamiseen mahdollisten korvausten saamisessa. Jäsenvaltioita olisi kannustettava perustamaan keskitetty kansallinen verkossa toimiva tiedottamisväline, jolla helpotetaan uhrien avun ja tuen saantia. Myös oikeushenkilöille olisi tarjottava eritystä tietoa ja neuvontaa siitä, miten ne voivat suojautua tällaisten rikosten kielteisiltä vaikutuksilta. |
| --- | --- |

(33)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2012/29/EU (11) vahvistetaan niiden luonnollisten henkilöiden oikeudet, jotka ovat joutuneet muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten uhreiksi. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tällaisten uhrien hyväksi apu- ja tukitoimenpiteitä, jotka perustuvat kyseisessä direktiivissä edellytettyihin toimenpiteisiin mutta vastaavat välittömämmin identiteettivarkauteen liittyvien petosten uhrien erityistarpeisiin. Tällaisiin toimenpiteisiin olisi sisällyttävä erityisesti luettelon laatiminen elimistä, jotka ovat erikoistuneet henkilöllisyyteen liittyvien rikosten eri näkökohtiin ja uhrien tukemiseen, erikoistuneeseen psykologiseen tukeen, neuvontaan raha-, käytännön ja oikeusasioissa sekä avustamiseen mahdollisten korvausten saamisessa. Jäsenvaltioita olisi kannustettava perustamaan keskitetty kansallinen verkossa toimiva tiedottamisväline, jolla helpotetaan uhrien avun ja tuen saantia. Myös oikeushenkilöille olisi tarjottava eritystä tietoa ja neuvontaa siitä, miten ne voivat suojautua tällaisten rikosten kielteisiltä vaikutuksilta.

| (34) | Tässä direktiivissä olisi säädettävä oikeushenkilöiden oikeudesta saada kansallisen lainsäädännön mukaisesti tietoa valituksen tekemistä koskevista menettelyistä. Tämä oikeus on tarpeen erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille, ja sen on tarkoitus edistää pienille ja keskisuurille yrityksille suotuisamman liiketoimintaympäristön luomista. Luonnollisilla henkilöillä on jo tämä oikeus direktiivin 2012/29/EU nojalla. |
| --- | --- |

(34)

Tässä direktiivissä olisi säädettävä oikeushenkilöiden oikeudesta saada kansallisen lainsäädännön mukaisesti tietoa valituksen tekemistä koskevista menettelyistä. Tämä oikeus on tarpeen erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille, ja sen on tarkoitus edistää pienille ja keskisuurille yrityksille suotuisamman liiketoimintaympäristön luomista. Luonnollisilla henkilöillä on jo tämä oikeus direktiivin 2012/29/EU nojalla.

| (35) | Jäsenvaltioiden olisi komission avustuksella otettava käyttöön tai lujitettava toimia muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten ehkäisemiseksi sekä toimenpiteitä, joilla vähennetään tiedotus- ja valistuskampanjoiden avulla tällaisten rikosten tapahtumisen riskiä. Jäsenvaltiot voisivat tässä yhteydessä kehittää pysyvän verkossa toimivan välineen tietoisuuden lisäämiseksi, joka sisältää käytännön esimerkkejä petoskäytännöistä helposti ymmärrettävässä muodossa, ja pitää sitä ajan tasalla. Kyseinen väline voitaisiin yhdistää uhreille tarkoitettuun keskitettyyn kansalliseen verkossa toimivaan tiedottamisvälineeseen tai se voisi olla osa sitä. Jäsenvaltioiden voisivat myös toteuttaa tutkimus- ja koulutusohjelmia. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden tarpeisiin ja intresseihin. Jäsenvaltioita kannustetaan varmistamaan, että tällaisiin kampanjoihin kohdennetaan riittävästi rahoitusta. |
| --- | --- |

(35)

Jäsenvaltioiden olisi komission avustuksella otettava käyttöön tai lujitettava toimia muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten ehkäisemiseksi sekä toimenpiteitä, joilla vähennetään tiedotus- ja valistuskampanjoiden avulla tällaisten rikosten tapahtumisen riskiä. Jäsenvaltiot voisivat tässä yhteydessä kehittää pysyvän verkossa toimivan välineen tietoisuuden lisäämiseksi, joka sisältää käytännön esimerkkejä petoskäytännöistä helposti ymmärrettävässä muodossa, ja pitää sitä ajan tasalla. Kyseinen väline voitaisiin yhdistää uhreille tarkoitettuun keskitettyyn kansalliseen verkossa toimivaan tiedottamisvälineeseen tai se voisi olla osa sitä. Jäsenvaltioiden voisivat myös toteuttaa tutkimus- ja koulutusohjelmia. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden tarpeisiin ja intresseihin. Jäsenvaltioita kannustetaan varmistamaan, että tällaisiin kampanjoihin kohdennetaan riittävästi rahoitusta.

| (36) | On tarpeen kerätä tilastotietoja muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvistä petoksista ja väärennyksistä. Jäsenvaltiot olisi sen vuoksi velvoitettava varmistamaan, että niillä on käytössään riittävä järjestelmä, jonka avulla voidaan kirjata, tuottaa ja antaa olemassa olevia tilastotietoja tässä direktiivissä tarkoitetuista rikoksista. |
| --- | --- |

(36)

On tarpeen kerätä tilastotietoja muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvistä petoksista ja väärennyksistä. Jäsenvaltiot olisi sen vuoksi velvoitettava varmistamaan, että niillä on käytössään riittävä järjestelmä, jonka avulla voidaan kirjata, tuottaa ja antaa olemassa olevia tilastotietoja tässä direktiivissä tarkoitetuista rikoksista.

| (37) | Tällä direktiivillä on tarkoitus muuttaa puitepäätöksen 2001/413/YOS säännöksiä ja laajentaa niiden soveltamisalaa. Koska muutokset ovat määrältään ja luonteeltaan merkittäviä, puitepäätös 2001/413/YOS olisi selkeyden vuoksi korvattava kokonaan niiden jäsenvaltioiden osalta, joita tämä direktiivi sitoo. |
| --- | --- |

(37)

Tällä direktiivillä on tarkoitus muuttaa puitepäätöksen 2001/413/YOS säännöksiä ja laajentaa niiden soveltamisalaa. Koska muutokset ovat määrältään ja luonteeltaan merkittäviä, puitepäätös 2001/413/YOS olisi selkeyden vuoksi korvattava kokonaan niiden jäsenvaltioiden osalta, joita tämä direktiivi sitoo.

| (38) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot eivät osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, direktiivi ei sido näitä jäsenvaltioita eikä sitä sovelleta näihin jäsenvaltioihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

(38)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot eivät osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, direktiivi ei sido näitä jäsenvaltioita eikä sitä sovelleta näihin jäsenvaltioihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.

| (39) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, direktiivi ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. |
| --- | --- |

(39)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, direktiivi ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

| (40) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita eli sitä, että muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvistä petoksista ja väärennyksistä määrätään tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat rikosoikeudelliset seuraamukset ja että parannetaan ja rohkaistaan rajatylittävää yhteistyötä sekä toimivaltaisten viranomaisten kesken että luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden ja toimivaltaisten viranomaisten välillä, vaan ne voidaan niiden laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(40)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita eli sitä, että muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvistä petoksista ja väärennyksistä määrätään tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat rikosoikeudelliset seuraamukset ja että parannetaan ja rohkaistaan rajatylittävää yhteistyötä sekä toimivaltaisten viranomaisten kesken että luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden ja toimivaltaisten viranomaisten välillä, vaan ne voidaan niiden laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (41) | Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet, kuten oikeus vapauteen ja turvallisuuteen, yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen, henkilötietojen suoja, elinkeinovapaus, omistusoikeus, oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen, syyttömyysolettama ja oikeus puolustukseen, laillisuusperiaate ja rikoksista määrättävien rangaistusten oikeasuhteisuuden periaate sekä kielto syyttää ja rangaista oikeudenkäynnissä kahdesti samasta rikoksesta. Tällä direktiivillä pyritään varmistamaan, että kyseisiä oikeuksia ja periaatteita kunnioitetaan täysimääräisesti, ja se olisi pantava täytäntöön vastaavasti, |
| --- | --- |

(41)

Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet, kuten oikeus vapauteen ja turvallisuuteen, yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen, henkilötietojen suoja, elinkeinovapaus, omistusoikeus, oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen, syyttömyysolettama ja oikeus puolustukseen, laillisuusperiaate ja rikoksista määrättävien rangaistusten oikeasuhteisuuden periaate sekä kielto syyttää ja rangaista oikeudenkäynnissä kahdesti samasta rikoksesta. Tällä direktiivillä pyritään varmistamaan, että kyseisiä oikeuksia ja periaatteita kunnioitetaan täysimääräisesti, ja se olisi pantava täytäntöön vastaavasti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I OSASTO

KOHDE JA MÄÄRITELMÄT

1 artikla

Kohde

Tällä direktiivillä vahvistetaan rikosten ja seuraamusten määritelmää koskevat vähimmäissäännöt muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten alalla. Sillä helpotetaan tällaisten rikosten ennaltaehkäisemistä sekä uhrien auttamista ja tukemista.

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan

| a) | ’muulla maksuvälineellä kuin käteisrahalla’ aineetonta tai aineellista suojattua laitetta, esinettä tai tietuetta taikka niiden yhdistelmää, joka ei ole käteistä rahaa ja joka yksin tai yhdessä yhden tai useamman menettelyn kanssa mahdollistaa sen, että haltija tai käyttäjä voi siirtää rahaa tai rahallista arvoa myös digitaalisen vaihdannan välineen avulla; |
| --- | --- |

a)

’muulla maksuvälineellä kuin käteisrahalla’ aineetonta tai aineellista suojattua laitetta, esinettä tai tietuetta taikka niiden yhdistelmää, joka ei ole käteistä rahaa ja joka yksin tai yhdessä yhden tai useamman menettelyn kanssa mahdollistaa sen, että haltija tai käyttäjä voi siirtää rahaa tai rahallista arvoa myös digitaalisen vaihdannan välineen avulla;

| b) | ’suojatulla laitteella, esineellä tai tietueella’ laitetta, esinettä tai tietuetta, joka on suojattu jäljitelmien ja petosten varalta esimerkiksi mallin, koodin tai allekirjoituksen avulla; |
| --- | --- |

b)

’suojatulla laitteella, esineellä tai tietueella’ laitetta, esinettä tai tietuetta, joka on suojattu jäljitelmien ja petosten varalta esimerkiksi mallin, koodin tai allekirjoituksen avulla;

| c) | ’digitaalisella vaihdannan välineellä’ mitä tahansa sähköistä rahaa, sellaisena kuin se määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/110/EY (12) 2 artiklan 2 kohdassa, tai virtuaalivaluuttaa; |
| --- | --- |

c)

’digitaalisella vaihdannan välineellä’ mitä tahansa sähköistä rahaa, sellaisena kuin se määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/110/EY (12) 2 artiklan 2 kohdassa, tai virtuaalivaluuttaa;

12

| d) | ’virtuaalivaluutalla’ digitaalisia arvonkantajia, jotka eivät ole keskuspankin tai viranomaisen liikkeeseen laskemia tai takaamia, joita ei välttämättä ole kytketty lailliseksi maksuvälineeksi vahvistettuun valuuttaan ja joilla ei ole samaa oikeudellista asemaa kuin valuutalla tai rahalla mutta jotka luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt hyväksyvät vaihdantavälineenä ja joita voidaan siirtää, varastoida ja myydä sähköisesti; |
| --- | --- |

d)

’virtuaalivaluutalla’ digitaalisia arvonkantajia, jotka eivät ole keskuspankin tai viranomaisen liikkeeseen laskemia tai takaamia, joita ei välttämättä ole kytketty lailliseksi maksuvälineeksi vahvistettuun valuuttaan ja joilla ei ole samaa oikeudellista asemaa kuin valuutalla tai rahalla mutta jotka luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt hyväksyvät vaihdantavälineenä ja joita voidaan siirtää, varastoida ja myydä sähköisesti;

| e) | ’tietojärjestelmällä’ direktiivin 2013/40/EU 2 artiklan a alakohdassa määriteltyä tietojärjestelmää; |
| --- | --- |

e)

’tietojärjestelmällä’ direktiivin 2013/40/EU 2 artiklan a alakohdassa määriteltyä tietojärjestelmää;

| f) | ’datalla’ direktiivin 2013/40/EU 2 artiklan b alakohdassa määriteltyä dataa; |
| --- | --- |

f)

’datalla’ direktiivin 2013/40/EU 2 artiklan b alakohdassa määriteltyä dataa;

| g) | ’oikeushenkilöllä’ yhteisöä, jolla on sovellettavan lain mukaan oikeushenkilön asema, lukuun ottamatta valtioita tai julkisia elimiä niiden käyttäessä julkista valtaa sekä julkisoikeudellisia kansainvälisiä järjestöjä. |
| --- | --- |

g)

’oikeushenkilöllä’ yhteisöä, jolla on sovellettavan lain mukaan oikeushenkilön asema, lukuun ottamatta valtioita tai julkisia elimiä niiden käyttäessä julkista valtaa sekä julkisoikeudellisia kansainvälisiä järjestöjä.

II OSASTO

RIKOKSET

3 artikla

Muiden maksuvälineiden kuin käteisrahan käyttö petostarkoituksessa

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että seuraavat teot ovat rikosoikeudellisesti rangaistavia tekoja, kun ne on tehty tahallisesti:

| a) | varastetun tai muuten laittomasti haltuun otetun tai saadun muun maksuvälineen kuin käteisrahan käyttäminen petostarkoituksessa; |
| --- | --- |

a)

varastetun tai muuten laittomasti haltuun otetun tai saadun muun maksuvälineen kuin käteisrahan käyttäminen petostarkoituksessa;

| b) | väärän tai väärennetyn muun maksuvälineen kuin käteisrahan käyttö petostarkoituksessa. |
| --- | --- |

b)

väärän tai väärennetyn muun maksuvälineen kuin käteisrahan käyttö petostarkoituksessa.

4 artikla

Rikokset, jotka liittyvät aineellisten muiden maksuvälineiden kuin käteisrahan käyttöön petostarkoituksessa

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että seuraavat teot ovat rikosoikeudellisesti rangaistavia tekoja, kun ne on tehty tahallisesti:

| a) | aineellisen muun maksuvälineen kuin käteisrahan varastaminen tai muu laiton haltuunotto; |
| --- | --- |

a)

aineellisen muun maksuvälineen kuin käteisrahan varastaminen tai muu laiton haltuunotto;

| b) | väärän aineellisen muun maksuvälineen kuin käteisrahan valmistaminen tai sen väärentäminen petostarkoituksessa; |
| --- | --- |

b)

väärän aineellisen muun maksuvälineen kuin käteisrahan valmistaminen tai sen väärentäminen petostarkoituksessa;

| c) | varastetun tai muuten laittomasti haltuun otetun taikka väärän tai väärennetyn aineellisen muun maksuvälineen kuin käteisrahan hallussapito petostarkoituksessa; |
| --- | --- |

c)

varastetun tai muuten laittomasti haltuun otetun taikka väärän tai väärennetyn aineellisen muun maksuvälineen kuin käteisrahan hallussapito petostarkoituksessa;

| d) | varastetun, väärän tai väärennetyn aineellisen muun maksuvälineen kuin käteisrahan hankkiminen itselle tai toiselle, mukaan lukien vastaanottaminen, haltuun ottaminen, ostaminen, siirtäminen, tuonti, vienti, myynti, kuljetus tai levittäminen petostarkoituksessa. |
| --- | --- |

d)

varastetun, väärän tai väärennetyn aineellisen muun maksuvälineen kuin käteisrahan hankkiminen itselle tai toiselle, mukaan lukien vastaanottaminen, haltuun ottaminen, ostaminen, siirtäminen, tuonti, vienti, myynti, kuljetus tai levittäminen petostarkoituksessa.

5 artikla

Rikokset, jotka liittyvät aineettomien muiden maksuvälineiden kuin käteisrahan käyttöön petostarkoituksessa

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että seuraavat teot ovat rikosoikeudellisesti rangaistavia tekoja, kun ne on tehty tahallisesti:

| a) | aineettoman muun maksuvälineen kuin käteisrahan laiton hankkiminen, ainakin jos hankkiminen on liittynyt jonkin direktiivin 2013/40/EU 3–6 artiklassa tarkoitetun rikoksen tekemiseen, tai aineettoman muun maksuvälineen kuin käteisrahan väärinkäyttöön; |
| --- | --- |

a)

aineettoman muun maksuvälineen kuin käteisrahan laiton hankkiminen, ainakin jos hankkiminen on liittynyt jonkin direktiivin 2013/40/EU 3–6 artiklassa tarkoitetun rikoksen tekemiseen, tai aineettoman muun maksuvälineen kuin käteisrahan väärinkäyttöön;

| b) | väärän aineettoman muun maksuvälineen kuin käteisrahan valmistaminen tai sen väärentäminen petostarkoituksessa; |
| --- | --- |

b)

väärän aineettoman muun maksuvälineen kuin käteisrahan valmistaminen tai sen väärentäminen petostarkoituksessa;

| c) | laittomasti hankitun, väärän tai väärennetyn aineettoman muun maksuvälineen kuin käteisrahan hallussapito petostarkoituksessa, ainakin jos laiton alkuperä on tiedossa välineen hallussapidon aikana; |
| --- | --- |

c)

laittomasti hankitun, väärän tai väärennetyn aineettoman muun maksuvälineen kuin käteisrahan hallussapito petostarkoituksessa, ainakin jos laiton alkuperä on tiedossa välineen hallussapidon aikana;

| d) | laittomasti hankitun, väärän tai väärennetyn aineettoman muun maksuvälineen kuin käteisrahan hankkiminen itselle tai toiselle, mukaan lukien myynti, siirtäminen tai levittäminen tai saataville asettaminen petostarkoituksessa. |
| --- | --- |

d)

laittomasti hankitun, väärän tai väärennetyn aineettoman muun maksuvälineen kuin käteisrahan hankkiminen itselle tai toiselle, mukaan lukien myynti, siirtäminen tai levittäminen tai saataville asettaminen petostarkoituksessa.

6 artikla

Tietojärjestelmiin liittyvät petokset

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rahan, rahallisen arvon tai virtuaalivaluutan siirtäminen tai siirron aiheuttaminen laittoman hyödyn hankkimiseksi rikoksentekijälle tai kolmannelle osapuolelle siten, että toiselle henkilölle aiheutuu laiton omaisuuden menetys, on rikosoikeudellisesti rangaistava teko, kun se on tehty tahallisesti

| a) | estämällä oikeudettomasti tietojärjestelmän toiminta tai puuttumalla siihen; |
| --- | --- |

a)

estämällä oikeudettomasti tietojärjestelmän toiminta tai puuttumalla siihen;

| b) | dataa oikeudettomasti syöttämällä, muuttamalla, poistamalla, siirtämällä tai estämällä. |
| --- | --- |

b)

dataa oikeudettomasti syöttämällä, muuttamalla, poistamalla, siirtämällä tai estämällä.

7 artikla

Rikosten tekemiseen käytettävät välineet

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että minkä tahansa 4 artiklan a ja b alakohdassa, 5 artiklan a ja b alakohdassa tai 6 artiklassa tarkoitetun rikoksen tekemistä varten ensisijaisesti suunnitellun tai erityisesti muunnetun laitteen tai välineen, datan tai muun apuneuvon valmistus, itselle tai toiselle hankkiminen, mukaan lukien tuonti, vienti, myynti, kuljettaminen tai levittäminen tai saataville asettaminen on rikosoikeudellisesti rangaistava teko, ainakin kun tarkoituksena on kyseisten välineiden käyttäminen.

8 artikla

Yllytys, avunanto ja yritys

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yllytys tai avunanto 3–7 artiklassa tarkoitettuihin rikoksiin on rikosoikeudellisesti rangaistava teko.

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yritys tehdä 3 artiklassa, 4 artiklan a, b tai d alakohdassa, 5 artiklan a tai b alakohdassa tai 6 artiklassa tarkoitettu rikos on rikosoikeudellisesti rangaistava teko. Edellä olevan 5 artiklan d alakohdan osalta jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vähintään petostarkoituksessa tapahtuva yritys hankkia laittomasti hankittu, väärä tai väärennetty aineeton muu maksuväline kuin käteisraha itselle tai toiselle on rikosoikeudellisesti rangaistava teko.

9 artikla

Luonnollisille henkilöille määrättävät seuraamukset

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 3–8 artiklassa tarkoitetuista rikoksista voidaan määrätä tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat rikosoikeudelliset seuraamukset.

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 3 artiklassa, 4 artiklan a ja b alakohdassa ja 5 artiklan a ja b alakohdassa tarkoitetuista rikoksista määrättävä enimmäisrangaistus on vähintään kaksi vuotta vankeutta.

3.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 4 artiklan c ja d alakohdassa ja 5 artiklan c ja d alakohdassa tarkoitetuista rikoksista määrättävä enimmäisrangaistus on vähintään yksi vuosi vankeutta.

4.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 6 artiklassa tarkoitetusta rikoksesta määrättävä enimmäisrangaistus on vähintään kolme vuotta vankeutta.

5.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 7 artiklassa tarkoitetusta rikoksesta määrättävä enimmäisrangaistus on vähintään kaksi vuotta vankeutta.

6.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 3–6 artiklassa tarkoitetuista rikoksista määrättävä enimmäisrangaistus on vähintään viisi vuotta vankeutta, jos ne on tehty puitepäätöksessä 2008/841/YOS määritellyn rikollisjärjestön puitteissa, riippumatta siitä, mikä on kyseisessä puitepäätöksessä säädetty seuraamus.

10 artikla

Oikeushenkilöiden vastuu

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että oikeushenkilö voidaan saattaa vastuuseen 3–8 artiklassa tarkoitetuista rikoksista, jotka on sen hyväksi tehnyt joko yksin tai oikeushenkilön elimen osana toimiva henkilö, jonka johtava asema oikeushenkilössä perustuu johonkin seuraavista:

| a) | valtaan edustaa oikeushenkilöä; |
| --- | --- |

a)

valtaan edustaa oikeushenkilöä;

| b) | valtuuteen tehdä päätöksiä oikeushenkilön puolesta; |
| --- | --- |

b)

valtuuteen tehdä päätöksiä oikeushenkilön puolesta;

| c) | valtuuteen käyttää määräysvaltaa oikeushenkilössä. |
| --- | --- |

c)

valtuuteen käyttää määräysvaltaa oikeushenkilössä.

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että oikeushenkilö voidaan saattaa vastuuseen, jos 1 kohdassa tarkoitetun henkilön harjoittaman ohjauksen tai valvonnan puute on mahdollistanut sen, että oikeushenkilön alaisena toimiva henkilö on tehnyt oikeushenkilön hyväksi jonkin 3–8 artiklassa tarkoitetuista rikoksista.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdan mukainen oikeushenkilöiden vastuu ei estä rikosoikeudellista menettelyä sellaisia luonnollisia henkilöitä vastaan, jotka ovat tekijöinä, yllyttäjinä tai avunantajina jossakin 3–8 artiklassa tarkoitetuista rikoksista.

11 artikla

Oikeushenkilöihin kohdistuvat seuraamukset

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 10 artiklan 1 tai 2 kohdan nojalla vastuussa olevaan oikeushenkilöön kohdistetaan tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia, jotka sisältävät rikosoikeudellisia sakkoja tai muita maksuseuraamuksia ja jotka voivat sisältää muita seuraamuksia, kuten

| a) | oikeuden menettäminen julkisista varoista myönnettäviin etuuksiin tai tukiin; |
| --- | --- |

a)

oikeuden menettäminen julkisista varoista myönnettäviin etuuksiin tai tukiin;

| b) | väliaikainen julkisen rahoituksen epääminen, mukaan lukien osallistumiskielto tarjouskilpailumenettelyihin sekä avustusten ja käyttöoikeuksien epääminen; |
| --- | --- |

b)

väliaikainen julkisen rahoituksen epääminen, mukaan lukien osallistumiskielto tarjouskilpailumenettelyihin sekä avustusten ja käyttöoikeuksien epääminen;

| c) | väliaikainen tai pysyvä kielto harjoittaa liiketoimintaa; |
| --- | --- |

c)

väliaikainen tai pysyvä kielto harjoittaa liiketoimintaa;

| d) | tuomioistuimen valvontaan asettaminen; |
| --- | --- |

d)

tuomioistuimen valvontaan asettaminen;

| e) | oikeushenkilön purkaminen tuomioistuimen päätöksellä; |
| --- | --- |

e)

oikeushenkilön purkaminen tuomioistuimen päätöksellä;

| f) | rikoksen tekemiseen käytettyjen tilojen sulkeminen väliaikaisesti tai pysyvästi. |
| --- | --- |

f)

rikoksen tekemiseen käytettyjen tilojen sulkeminen väliaikaisesti tai pysyvästi.

III OSASTO

LAINKÄYTTÖVALTA JA TUTKINTA

12 artikla

Lainkäyttövalta

1.   Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet ulottaakseen lainkäyttövaltansa 3–8 artiklassa tarkoitettuihin rikoksiin, kun yksi tai useampi seuraavista edellytyksistä täyttyy

| a) | rikos on tehty kokonaan tai osittain sen alueella; |
| --- | --- |

a)

rikos on tehty kokonaan tai osittain sen alueella;

| b) | rikoksentekijä on sen kansalainen. |
| --- | --- |

b)

rikoksentekijä on sen kansalainen.

2.   Edellä 1 kohdan a alakohtaa sovellettaessa rikos katsotaan tehdyksi kokonaan tai osittain jäsenvaltion alueella, kun rikoksentekijä tekee rikoksen ollessaan fyysisesti kyseisellä alueella riippumatta siitä, onko rikos tehty kyseisellä alueella sijaitsevaa tietojärjestelmää käyttäen.

3.   Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle, jos se päättää ulottaa lainkäyttövaltansa alueensa ulkopuolella tehtyyn 3–8 artiklassa tarkoitettuun rikokseen, mukaan lukien tapaukset, joissa

| a) | rikoksentekijän tavanomainen asuinpaikka on sen alueella; |
| --- | --- |

a)

rikoksentekijän tavanomainen asuinpaikka on sen alueella;

| b) | rikos on tehty sen alueelle sijoittautuneen oikeushenkilön hyväksi; |
| --- | --- |

b)

rikos on tehty sen alueelle sijoittautuneen oikeushenkilön hyväksi;

| c) | rikoksen uhri on sen kansalainen tai henkilö, jonka tavanomainen asuinpaikka on kyseisen jäsenvaltion alueella. |
| --- | --- |

c)

rikoksen uhri on sen kansalainen tai henkilö, jonka tavanomainen asuinpaikka on kyseisen jäsenvaltion alueella.

13 artikla

Tuloksellinen tutkinta ja yhteistyö

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tutkintakeinot, kuten ne, joita käytetään järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa tai muissa vakavissa rikostapauksissa, ovat tehokkaita, oikeasuhteisia suhteessa tehtyyn rikokseen sekä 3–8 artiklassa tarkoitettujen rikosten tutkinnasta tai niihin liittyvästä syytteeseen asettamisesta vastaavien henkilöiden, yksiköiden tai muiden tahojen käytettävissä.

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kun kansallisessa lainsäädännössä velvoitetaan luonnolliset ja oikeushenkilöt ilmoittamaan 3–8 artiklassa tarkoitetuista rikoksista, nämä tiedot toimitetaan ilman aiheetonta viivytystä viranomaisille, jotka vastaavat kyseisten rikosten tutkinnasta ja niihin liittyvästä syytteeseen asettamisesta.

IV OSASTO

TIETOJENVAIHTO JA RIKOKSISTA ILMOITTAMINEN

14 artikla

Tietojenvaihto

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niillä on toiminnallinen kansallinen yhteysviranomainen, joka on käytettävissä ympärivuorokautisesti ja kaikkina viikonpäivinä 3–8 artiklassa tarkoitettuja rikoksia koskevaa tietojenvaihtoa varten. Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että niillä on käytössä menettelyt, joiden avulla kiireelliset avunpyynnöt käsitellään viipymättä ja että toimivaltainen viranomainen ilmoittaa kahdeksan tunnin kuluessa pyynnön vastaanottamisesta ainakin sen, vastataanko pyyntöön, ja missä muodossa tällainen vastaus toimitetaan ja arviolta minkä ajan kuluessa se lähetetään. Jäsenvaltiot voivat päättää käyttää olemassa olevia toiminnallisten yhteysviranomaisten verkostoja.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, Europolille ja Eurojustille 1 kohdassa tarkoitettu nimetty yhteysviranomainen. Niiden on tarvittaessa päivitettävä nämä tiedot. Komissio toimittaa nämä tiedot edelleen muille jäsenvaltioille.

15 artikla

Rikoksista ilmoittaminen

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että käyttöön asetetaan asianmukaiset ilmoituskanavat, jotta helpotetaan 3–8 artiklassa tarkoitetuista rikoksista ilmoittamista lainvalvontaviranomaisille ja muille toimivaltaisille kansallisille viranomaisille ilman aiheetonta viivytystä.

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kannustaakseen rahoituslaitoksia ja muita alueellaan toimivia oikeushenkilöitä ilmoittamaan epäillyistä petoksista lainvalvontaviranomaisille ja muille toimivaltaisille viranomaisille ilman aiheetonta viivytystä 3–8 artiklassa tarkoitettujen rikosten selvittämistä, ehkäisemistä ja tutkintaa ja niihin liittyvää syytteeseen asettamista varten.

16 artikla

Uhrien auttaminen ja tukeminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille, joille on aiheutunut vahinkoa minkä tahansa 3–8 artiklassa tarkoitettujen, henkilötietoja väärinkäyttämällä tehtyjen rikosten vuoksi,

| a) | tiedotetaan ja annetaan neuvoja siitä, miten suojautua rikosten haittavaikutuksilta, kuten maineen vahingoittumiselta; ja |
| --- | --- |

a)

tiedotetaan ja annetaan neuvoja siitä, miten suojautua rikosten haittavaikutuksilta, kuten maineen vahingoittumiselta; ja

| b) | toimitetaan luettelo erityisistä elimistä, jotka käsittelevät henkilöllisyyteen liittyvien rikosten ja uhrien tukemisen eri näkökohtia. |
| --- | --- |

b)

toimitetaan luettelo erityisistä elimistä, jotka käsittelevät henkilöllisyyteen liittyvien rikosten ja uhrien tukemisen eri näkökohtia.

2.   Jäsenvaltioita kannustetaan perustamaan keskitettyjä kansallisia verkossa toimivia tiedottamisvälineitä, joilla autetaan sellaisia luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joille on aiheutunut vahinkoa 3–8 artiklassa tarkoitettujen, henkilötietoja väärinkäyttämällä tehtyjen rikosten vuoksi, saamaan apua ja tukea.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin 3–8 artiklassa tarkoitettujen rikosten uhreiksi joutuneille oikeushenkilöille tiedotetaan ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen, kun ne ovat ottaneet ensimmäisen kerran yhteyttä toimivaltaiseen viranomaiseen,

| a) | rikosilmoituksen tekemistä koskevista menettelyistä ja uhrin asemasta tällaisissa menettelyissä; |
| --- | --- |

a)

rikosilmoituksen tekemistä koskevista menettelyistä ja uhrin asemasta tällaisissa menettelyissä;

| b) | oikeudesta saada tietoja asiasta kansallisen oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

oikeudesta saada tietoja asiasta kansallisen oikeuden mukaisesti;

| c) | saatavilla olevista menettelyistä valituksen tekemiseksi, jos toimivaltainen viranomainen ei kunnioita uhrin oikeuksia rikosoikeudellisessa menettelyssä; |
| --- | --- |

c)

saatavilla olevista menettelyistä valituksen tekemiseksi, jos toimivaltainen viranomainen ei kunnioita uhrin oikeuksia rikosoikeudellisessa menettelyssä;

| d) | yhteystiedot asiaa koskevia yhteydenottoja varten. |
| --- | --- |

d)

yhteystiedot asiaa koskevia yhteydenottoja varten.

17 artikla

Ennaltaehkäisy

Jäsenvaltioiden on muun muassa internetin välityksellä toteutettava aiheellisia toimenpiteitä, kuten tiedotus- ja valistuskampanjoita sekä tutkimus- ja koulutusohjelmia, joiden tarkoituksena on vähentää petoksia yleensä, lisätä tietoisuutta niistä sekä vähentää riskiä joutua petosten uhriksi. Jäsenvaltiot toimivat tarvittaessa yhteistyössä sidosryhmien kanssa.

18 artikla

Seuranta ja tilastot

1.   Komissio laatii viimeistään 31 päivänä elokuuta 2019 tämän direktiivin tuotosten, tulosten ja vaikutusten yksityiskohtaisen seurantaohjelman. Seurantaohjelmassa esitetään keinot, joilla tarvittavat tiedot ja muu näyttö kerätään, ja se, kuinka usein tämä keruu tapahtuu. Siinä täsmennetään, mitä toimia komission ja jäsenvaltioiden on toteutettava tietojen ja muun näytön keräämisessä, jakamisessa ja analysoinnissa.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käytössä on järjestelmä, jonka avulla voidaan kirjata, tuottaa ja antaa anonyymejä tilastotietoja, jotka kuvaavat 3–8 artiklassa tarkoitettujen rikosten ilmoittamis-, tutkinta- ja tuomioistuinvaihetta.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen tilastotietojen on katettava vähintään olemassa olevat tiedot 3–8 artiklassa tarkoitettujen, jäsenvaltioiden rekisteröimien rikosten lukumäärästä sekä 3–7 artiklassa tarkoitetuista rikoksista syytteeseen asetettujen ja tuomittujen henkilöiden lukumäärästä.

4.   Jäsenvaltioiden on toimitettava 1, 2 ja 3 kohdan nojalla kerätyt tiedot komissiolle vuosittain. Komissio varmistaa, että tilastoraporteista julkaistaan vuosittain konsolidoitu selvitys, joka toimitetaan unionin toimivaltaisille erityisvirastoille ja -elimille.

19 artikla

Puitepäätöksen 2001/413/YOS korvaaminen

Korvataan puitepäätös 2001/413/YOS niiden jäsenvaltioiden osalta, joita tämä direktiivi sitoo, tämän kuitenkaan vaikuttamatta kyseisten jäsenvaltioiden velvoitteisiin noudattaa määräaikaa, jonka kuluessa niiden on saatettava kyseinen puitepäätös osaksi kansallista lainsäädäntöä.

Niiden jäsenvaltioiden osalta, joita tämä direktiivi sitoo, viittauksia puitepäätökseen 2001/413/YOS pidetään viittauksina tähän direktiiviin.

20 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2021. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä toteuttamansa toimenpiteet kirjallisina komissiolle.

21 artikla

Arviointi ja raportointi

1.   Komissio antaa viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2023 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan, missä määrin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet tämän direktiivin noudattamiseksi. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki kyseisen kertomuksen laatimista varten tarvittavat tiedot.

2.   Komissio laatii viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2026 arvion tämän direktiivin vaikutuksista muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten torjuntaan sekä perusoikeuksiin ja esittää siitä kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kyseisen kertomuksen laatimista varten tarvittavat tiedot.

3.   Komissio raportoi tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun arvioinnin yhteydessä myös sellaisten turvallisten kansallisten sähköisten järjestelmien luomisen, joiden avulla uhrit voisivat ilmoittaa 3–8 artiklassa tarkoitetuista rikoksista, ja jäsenvaltioille pohjaksi tarkoitetun, unionin vakiomuotoisen ilmoittamismallin vahvistamisen tarpeellisuudesta, toteuttamiskelpoisuudesta ja tehokkuudesta.

22 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille perussopimusten mukaisesti.

Tehty Strasbourgissa 17 päivänä huhtikuuta 2019.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. CIAMBA

---

(1)  
  EUVL C 197, 8.6.2018, s. 24.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 13. maaliskuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 9. huhtikuuta 2019.

2

(3)  Neuvoston puitepäätös 2001/413/YOS, tehty 28 päivänä toukokuuta 2001, muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten torjunnasta (EYVL L 149, 2.6.2001, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/40/EU, annettu 12 päivänä elokuuta 2013, tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä ja neuvoston puitepäätöksen 2005/222/YOS korvaamisesta (EUVL L 218, 14.8.2013, s. 8).

4

(5)  Neuvoston puitepäätös 2008/841/YOS, tehty 24 päivänä lokakuuta 2008, järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta (EUVL L 300, 11.11.2008, s. 42).

5

(6)  Neuvoston puitepäätös 2009/948/YOS, tehty 30 päivänä marraskuuta 2009, rikosoikeudellisia menettelyjä koskevien toimivaltaristiriitojen ehkäisemisestä ja ratkaisemisesta (EUVL L 328, 15.12.2009, s. 42).

6

(7)  Neuvoston päätös 2002/187/YOS, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi (EYVL L 63, 6.3.2002, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/1148, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2016, toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa (EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/2366, annettu 25 päivänä marraskuuta 2015, maksupalveluista sisämarkkinoilla, direktiivien 2002/65/EY, 2009/110/EY ja 2013/36/EU ja asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/64/EY kumoamisesta (EUVL L 337, 23.12.2015, s. 35).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/29/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/110/EY, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009, sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitosten liiketoiminnan aloittamisesta, harjoittamisesta ja toiminnan vakauden valvonnasta, direktiivien 2005/60/EY ja 2006/48/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2000/46/EY kumoamisesta (EUVL L 267, 10.10.2009, s. 7).

12

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 10.5.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 123/30 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 123/30

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2019/714,

annettu 7 päivänä maaliskuuta 2019,

kansalaisaloitteesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 211/2011 liitteen I korvaamisesta sekä liitteiden II ja VII muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kansalaisaloitteesta 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 211/2011 (1) ja erityisesti sen 16 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 211/2011 7 artiklan 2 kohdassa säädetään, että vähintään yhdessä neljäsosassa jäsenvaltioita kansalaisaloitteen allekirjoittajien vähimmäismäärän on vastattava kussakin jäsenvaltiossa valittujen Euroopan parlamentin jäsenten määrää kerrottuna luvulla 750. Nämä vähimmäismäärät on esitetty asetuksen liitteessä I. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 211/2011 7 artiklan 2 kohdassa säädetään, että vähintään yhdessä neljäsosassa jäsenvaltioita kansalaisaloitteen allekirjoittajien vähimmäismäärän on vastattava kussakin jäsenvaltiossa valittujen Euroopan parlamentin jäsenten määrää kerrottuna luvulla 750. Nämä vähimmäismäärät on esitetty asetuksen liitteessä I.

| (2) | Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, ilmoitti 29 päivänä maaliskuuta 2017 aikomuksestaan erota unionista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisesti. Perussopimuksia lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sinä päivänä, jona erosopimus tulee voimaan, tai, jollei sopimusta ole, kahden vuoden kuluttua ilmoituksesta eli 30 päivänä maaliskuuta 2019, jollei Eurooppa-neuvosto yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa päätä yksimielisesti pidentää tätä määräaikaa. |
| --- | --- |

(2)

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, ilmoitti 29 päivänä maaliskuuta 2017 aikomuksestaan erota unionista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisesti. Perussopimuksia lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sinä päivänä, jona erosopimus tulee voimaan, tai, jollei sopimusta ole, kahden vuoden kuluttua ilmoituksesta eli 30 päivänä maaliskuuta 2019, jollei Eurooppa-neuvosto yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa päätä yksimielisesti pidentää tätä määräaikaa.

| (3) | Eurooppa-neuvosto antoi 28 päivänä kesäkuuta 2018 Eurooppa-neuvoston päätöksen 2018/937 (2) Euroopan parlamentin kokoonpanosta. Päätös tuli voimaan 3 päivänä heinäkuuta 2018, ja siinä määritetään kussakin jäsenvaltiossa valittujen Euroopan parlamentin edustajien määrä vaalikaudella 2019–2024, joka alkaa 2 päivänä heinäkuuta 2019.
  Asetuksen (EU) N:o 211/2011 liitteessä I vahvistettujen allekirjoittajien vähimmäismäärää koskevien sääntöjen huomioon ottamiseksi on aiheellista muuttaa asetuksen (EU) N:o 211/2011 liitettä I. Muutoksen soveltaminen olisi aloitettava 2 päivänä heinäkuuta 2019, kun vaalikausi 2019–2024 alkaa. Jos Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua kahden vuoden määräaikaa kuitenkin jatketaan kyseisen päivämäärän jälkeen, muutosta olisi alettava soveltaa pidennetyn määräajan päätyttyä. Selkeyden vuoksi liite I olisi korvattava. |
| --- | --- |

(3)

Eurooppa-neuvosto antoi 28 päivänä kesäkuuta 2018 Eurooppa-neuvoston päätöksen 2018/937 (2) Euroopan parlamentin kokoonpanosta. Päätös tuli voimaan 3 päivänä heinäkuuta 2018, ja siinä määritetään kussakin jäsenvaltiossa valittujen Euroopan parlamentin edustajien määrä vaalikaudella 2019–2024, joka alkaa 2 päivänä heinäkuuta 2019.

Asetuksen (EU) N:o 211/2011 liitteessä I vahvistettujen allekirjoittajien vähimmäismäärää koskevien sääntöjen huomioon ottamiseksi on aiheellista muuttaa asetuksen (EU) N:o 211/2011 liitettä I. Muutoksen soveltaminen olisi aloitettava 2 päivänä heinäkuuta 2019, kun vaalikausi 2019–2024 alkaa. Jos Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua kahden vuoden määräaikaa kuitenkin jatketaan kyseisen päivämäärän jälkeen, muutosta olisi alettava soveltaa pidennetyn määräajan päätyttyä. Selkeyden vuoksi liite I olisi korvattava.

| (4) | Asetuksen (EU) N:o 211/2011 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ehdotetun kansalaisaloitteen järjestäjien on rekisteröitävä se komissiossa ja ilmoitettava kyseisen asetuksen liitteessä II esitetyt tiedot. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) N:o 211/2011 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ehdotetun kansalaisaloitteen järjestäjien on rekisteröitävä se komissiossa ja ilmoitettava kyseisen asetuksen liitteessä II esitetyt tiedot.

| (5) | Asetuksen (EU) N:o 211/2011 9 artiklassa säädetään, että järjestäjien on toimitettava kansalaisaloite komissiolle käyttäen liitteessä VII esitettyä lomaketta. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EU) N:o 211/2011 9 artiklassa säädetään, että järjestäjien on toimitettava kansalaisaloite komissiolle käyttäen liitteessä VII esitettyä lomaketta.

| (6) | Asetuksen (EU) N:o 211/2011 liitteissä II ja VII olevissa lomakkeissa on alaviite, jossa annetaan tietoa siitä, miten aloitteen järjestäjien ja toimeksiantajien henkilötietoja käsitellään. Alaviitteen tietoja on lyhennettävä ja yksinkertaistettava, jotta vältetään sekaannukset kyseisessä tietojenkäsittelyssä käytetyn tietosuojalausekkeen kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EU) N:o 211/2011 liitteissä II ja VII olevissa lomakkeissa on alaviite, jossa annetaan tietoa siitä, miten aloitteen järjestäjien ja toimeksiantajien henkilötietoja käsitellään. Alaviitteen tietoja on lyhennettävä ja yksinkertaistettava, jotta vältetään sekaannukset kyseisessä tietojenkäsittelyssä käytetyn tietosuojalausekkeen kanssa.

| (7) | Alaviitteissä viitataan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 45/2001 (3). Asetus (EY) N:o 45/2001 on 11 päivästä joulukuuta 2018 alkaen kumottu ja korvattu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 2018/1725 (4). Viittaus asetukseen (EY) N:o 45/2001 olisi sen vuoksi poistettava kyseisistä alaviitteistä. |
| --- | --- |

(7)

Alaviitteissä viitataan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 45/2001 (3). Asetus (EY) N:o 45/2001 on 11 päivästä joulukuuta 2018 alkaen kumottu ja korvattu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 2018/1725 (4). Viittaus asetukseen (EY) N:o 45/2001 olisi sen vuoksi poistettava kyseisistä alaviitteistä.

| (8) | Asetuksen (EU) N:o 211/2011 liite I olisi sen vuoksi korvattava ja liitteitä II ja VII muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EU) N:o 211/2011 liite I olisi sen vuoksi korvattava ja liitteitä II ja VII muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) N:o 211/2011 seuraavasti:

| 1) | Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä; |
| --- | --- |

1)

Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä;

| 2) | Korvataan liitteessä II alaviite (1) seuraavasti:






  ”(1) | Ainoastaan järjestäjien täydelliset nimet, yhteyshenkilöiden sähköpostiosoitteet sekä tuki- ja rahoituslähteitä koskevat tiedot asetetaan yleisön nähtäville komission sähköisessä rekisterissä.
  Rekisteröidyillä on oikeus vastustaa henkilötietojensa julkaisemista tilanteeseensa liittyvien pakottavien laillisten syiden vuoksi.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan liitteessä II alaviite (1) seuraavasti:

”(1)

Rekisteröidyillä on oikeus vastustaa henkilötietojensa julkaisemista tilanteeseensa liittyvien pakottavien laillisten syiden vuoksi.”;

| 3) | Korvataan liitteessä VII alaviite (1) seuraavasti:






  ”(1) | Ainoastaan järjestäjien täydelliset nimet, yhteyshenkilöiden sähköpostiosoitteet sekä tuki- ja rahoituslähteitä koskevat tiedot asetetaan yleisön nähtäville komission sähköisessä rekisterissä.
  Rekisteröidyillä on oikeus vastustaa henkilötietojensa julkaisemista tilanteeseensa liittyvien pakottavien laillisten syiden vuoksi.”. |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan liitteessä VII alaviite (1) seuraavasti:

”(1)

Rekisteröidyillä on oikeus vastustaa henkilötietojensa julkaisemista tilanteeseensa liittyvien pakottavien laillisten syiden vuoksi.”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Edellä olevan 1 artiklan 1 kohtaa aletaan soveltaa 2 päivästä heinäkuuta 2019 tai sitä päivää seuraavasta päivästä, jona perussopimuksia lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä maaliskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 65, 11.3.2011, s. 1.

1

(2)  Eurooppa-neuvoston päätös (EU) 2018/937, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2018, Euroopan parlamentin kokoonpanosta (EUVL L 165 I, 2.7.2018, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

4

---

LIITE

ALLEKIRJOITTAJIEN VÄHIMMÄISMÄÄRÄ JÄSENVALTIOTA KOHDEN

| Belgia | 15 750 |
| --- | --- |
| Bulgaria | 12 750 |
| Tšekki | 15 750 |
| Tanska | 10 500 |
| Saksa | 72 000 |
| Viro | 5 250 |
| Irlanti | 9 750 |
| Kreikka | 15 750 |
| Espanja | 44 250 |
| Ranska | 59 250 |
| Kroatia | 9 000 |
| Italia | 57 000 |
| Kypros | 4 500 |
| Latvia | 6 000 |
| Liettua | 8 250 |
| Luxemburg | 4 500 |
| Unkari | 15 750 |
| Malta | 4 500 |
| Alankomaat | 21 750 |
| Itävalta | 14 250 |
| Puola | 39 000 |
| Portugali | 15 750 |
| Romania | 24 750 |
| Slovenia | 6 000 |
| Slovakia | 10 500 |
| Suomi | 10 500 |
| Ruotsi | 15 750 |

Belgia

15 750

Bulgaria

12 750

Tšekki

15 750

Tanska

10 500

Saksa

72 000

Viro

5 250

Irlanti

9 750

Kreikka

15 750

Espanja

44 250

Ranska

59 250

Kroatia

9 000

Italia

57 000

Kypros

4 500

Latvia

6 000

Liettua

8 250

Luxemburg

4 500

Unkari

15 750

Malta

4 500

Alankomaat

21 750

Itävalta

14 250

Puola

39 000

Portugali

15 750

Romania

24 750

Slovenia

6 000

Slovakia

10 500

Suomi

10 500

Ruotsi

15 750

---