# Euroopan unionin L 72/2019

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 72 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 62. vuosikerta14. maaliskuu 2019 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 72

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

62. vuosikerta14. maaliskuu 2019

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2019/400, annettu 22 päivänä tammikuuta 2019, Euroopan raja- ja merivartioviraston Serbian tasavallassa toteuttamia toimia koskevan Euroopan unionin ja Serbian tasavallan välisen asemaa koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta | 1 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2019/401, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, unionin rekisterin perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 389/2013 muuttamisesta (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komission asetus (EU) 2019/402, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 19 osalta | 6 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/403, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, unionin luvan myöntämisestä biosidivalmisteperheelle Deosan Activate BPF based on Iodine | 11 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/404, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2019, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 1833)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 120 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat maatalous- ja metsätraktoreihin sekä liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottorien hyväksyntää nettotehon, nettovääntömomentin ja polttoaineen ominaiskulutuksen mittauksen osalta [2019/405] | 81 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2019/400, annettu 22 päivänä tammikuuta 2019, Euroopan raja- ja merivartioviraston Serbian tasavallassa toteuttamia toimia koskevan Euroopan unionin ja Serbian tasavallan välisen asemaa koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta

1

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2019/401, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, unionin rekisterin perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 389/2013 muuttamisesta (
  1
  )

1

4

*

Komission asetus (EU) 2019/402, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 19 osalta

6

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/403, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, unionin luvan myöntämisestä biosidivalmisteperheelle Deosan Activate BPF based on Iodine

11

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/404, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2019, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 1833)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 1833)

1

50

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 120 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat maatalous- ja metsätraktoreihin sekä liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottorien hyväksyntää nettotehon, nettovääntömomentin ja polttoaineen ominaiskulutuksen mittauksen osalta [2019/405]

81

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen delegoitu päätös N:o 90/18/KOL, annettu 11 päivänä lokakuuta 2018, jolla muutetaan Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.2 jakson 39 kohdassa olevaa luetteloa kolmansista maista tuotavien elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksytyistä rajatarkastusasemista Islannissa ja Norjassa ja kumotaan EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 111/15/KOL [2019/406] | 137 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen delegoitu päätös N:o 90/18/KOL, annettu 11 päivänä lokakuuta 2018, jolla muutetaan Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.2 jakson 39 kohdassa olevaa luetteloa kolmansista maista tuotavien elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksytyistä rajatarkastusasemista Islannissa ja Norjassa ja kumotaan EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 111/15/KOL [2019/406]

137

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission direktiiviin (EU) 2015/1480, annettu 28 päivänä elokuuta 2015, ilmanlaadun arvioinnissa käytettäviä vertailumenetelmiä, tietojen validointia ja näytteenottopaikkojen sijaintia koskevien sääntöjen vahvistamista koskevien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2004/107/EY ja 2008/50/EY useiden liitteiden muuttamisesta ( EUVL L 226, 29.8.2015 ) | 141 |
| | * | Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) 2018/2025, annettu 17 päivänä joulukuuta 2018, unionin aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2019 ja 2020 ( EUVL L 325, 20.12.2018 ) | 141 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission direktiiviin (EU) 2015/1480, annettu 28 päivänä elokuuta 2015, ilmanlaadun arvioinnissa käytettäviä vertailumenetelmiä, tietojen validointia ja näytteenottopaikkojen sijaintia koskevien sääntöjen vahvistamista koskevien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2004/107/EY ja 2008/50/EY useiden liitteiden muuttamisesta ( EUVL L 226, 29.8.2015 )

( EUVL L 226, 29.8.2015 )

141

*

Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) 2018/2025, annettu 17 päivänä joulukuuta 2018, unionin aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2019 ja 2020 ( EUVL L 325, 20.12.2018 )

( EUVL L 325, 20.12.2018 )

141

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 14.3.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 72/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2019/400,

annettu 22 päivänä tammikuuta 2019,

Euroopan raja- ja merivartioviraston Serbian tasavallassa toteuttamia toimia koskevan Euroopan unionin ja Serbian tasavallan välisen asemaa koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan b ja d alakohdan ja 79 artiklan 2 kohdan c alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1624 (1) 54 artiklan 4 kohdan nojalla tapauksissa, joissa Euroopan raja- ja merivartioryhmiä aiotaan lähettää kolmanteen maahan sellaisiin toimiin, joissa ryhmien jäsenillä tulee olemaan täytäntöönpanovaltaa, tai jos muut kolmansissa maissa toteutettavat toimet näin edellyttävät, unioni tekee kolmannen maan kanssa asemaa koskevan sopimuksen. Asemaa koskevaan sopimukseen olisin sisällyttävä kaikki toimien toteuttamisen kannalta tarvittavat seikat. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1624 (1) 54 artiklan 4 kohdan nojalla tapauksissa, joissa Euroopan raja- ja merivartioryhmiä aiotaan lähettää kolmanteen maahan sellaisiin toimiin, joissa ryhmien jäsenillä tulee olemaan täytäntöönpanovaltaa, tai jos muut kolmansissa maissa toteutettavat toimet näin edellyttävät, unioni tekee kolmannen maan kanssa asemaa koskevan sopimuksen. Asemaa koskevaan sopimukseen olisin sisällyttävä kaikki toimien toteuttamisen kannalta tarvittavat seikat.

| (2) | Neuvosto antoi 21 päivänä helmikuuta 2017 komissiolle luvan aloittaa Serbian tasavallan kanssa neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Serbian tasavallassa toteuttamia toimia koskevasta asemaa koskevasta sopimuksesta. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 21 päivänä helmikuuta 2017 komissiolle luvan aloittaa Serbian tasavallan kanssa neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Serbian tasavallassa toteuttamia toimia koskevasta asemaa koskevasta sopimuksesta.

| (3) | Neuvottelut asemaa koskevasta sopimuksesta aloitettiin 7 päivänä huhtikuuta 2017 ja ne saatettiin menestyksekkäästi päätökseen parafoimalla 20 päivänä syyskuuta 2018 Euroopan raja- ja merivartioviraston Serbian tasavallassa toteuttamia toimia koskeva Euroopan unionin ja Serbian tasavallan välinen asemaa koskeva sopimus, jäljempänä ”sopimus”. |
| --- | --- |

(3)

Neuvottelut asemaa koskevasta sopimuksesta aloitettiin 7 päivänä huhtikuuta 2017 ja ne saatettiin menestyksekkäästi päätökseen parafoimalla 20 päivänä syyskuuta 2018 Euroopan raja- ja merivartioviraston Serbian tasavallassa toteuttamia toimia koskeva Euroopan unionin ja Serbian tasavallan välinen asemaa koskeva sopimus, jäljempänä ”sopimus”.

| (4) | Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY (2) mukaisesti; Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. |
| --- | --- |

(4)

Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY (2) mukaisesti; Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

| (5) | Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (3) mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. |
| --- | --- |

(5)

Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (3) mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

| (6) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän päätöksen, saattaako se päätöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän päätöksen, saattaako se päätöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

| (7) | Sopimus olisi sen vuoksi allekirjoitettava sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin ja sen liitteenä olevat julistukset hyväksytään, |
| --- | --- |

(7)

Sopimus olisi sen vuoksi allekirjoitettava sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin ja sen liitteenä olevat julistukset hyväksytään,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Annetaan lupa allekirjoittaa Euroopan raja- ja merivartioviraston Serbian tasavallassa toteuttamia toimia koskeva Euroopan unionin ja Serbian tasavallan välinen asemaa koskeva sopimus unionin puolesta sillä varauksella, että mainitun sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen (4).

2 artikla

Hyväksytään unionin puolesta tämän päätöksen liitteenä olevat julistukset.

3 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 2019.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. O. TEODOROVICI

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1624, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, Eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 863/2007, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 ja neuvoston päätöksen 2005/267/EY kumoamisesta (EUVL L 251, 16.9.2016, s. 1).

1

(2)  Neuvoston päätös 2000/365/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).

2

(3)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

3

(4)  Sopimuksen teksti julkaistaan yhdessä sopimuksen tekemistä koskevan päätöksen kanssa.

4

---

LIITE

YHTEINEN JULISTUS 2 ARTIKLAN b KOHDASTA

Osapuolet panevat merkille, että Euroopan raja- ja merivartiovirasto tukee Serbian tasavaltaa sen muiden maiden kuin Euroopan unionin jäsenvaltioiden vastaisten rajojen tehokkaassa valvonnassa muulla tavoin kuin lähettämällä Euroopan raja- ja merivartioryhmiä, joilla on täytäntöönpanovaltaa.

YHTEINEN JULISTUS ALUEIDEN ASEMASTA JA RAJAAMISESTA

Tämä sopimus tai mikään toimenpide, joka johtuu osapuolten toimista tai niiden puolesta toteutetuista toimista sopimuksen täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien toimintasuunnitelmien laatiminen tai osallistuminen rajat ylittäviin operaatioihin, ei vaikuta Serbian tai Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueen kansainväliseen oikeuteen perustuvaan asemaan tai rajaamiseen.

ISLANTIA, NORJAA, SVEITSIÄ JA LIECHTENSTEINIA KOSKEVA YHTEINEN JULISTUS

Osapuolet ottavat huomioon Euroopan unionin sekä Norjan, Islannin, Sveitsin ja Liechtensteinin läheiset suhteet, jotka johtuvat erityisesti näiden maiden osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen 18 päivänä toukokuuta 1999 ja 26 päivänä lokakuuta 2004 tehdyistä sopimuksista.

Tämän vuoksi on suotavaa, että toisaalta Norjan, Islannin, Sveitsin ja Liechtensteinin viranomaiset ja toisaalta Serbian tasavallan viranomaiset tekevät viipymättä kahdenväliset Euroopan raja- ja merivartioviraston Serbian tasavallassa toteuttamia toimia koskevat sopimukset tätä sopimusta vastaavin ehdoin.

---

ASETUKSET

| 14.3.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 72/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 72/4

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2019/401,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2018,

unionin rekisterin perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 389/2013 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (1) ja erityisesti sen 19 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Rekisterijärjestelmällä varmistetaan direktiivillä 2003/87/EY perustetun EU:n päästöoikeuksien kaupan järjestelmän, Kioton pöytäkirjan ja päätöksen N:o 406/2009/EY mukaisten tapahtumien tarkka kirjanpito. |
| --- | --- |

(1)

Rekisterijärjestelmällä varmistetaan direktiivillä 2003/87/EY perustetun EU:n päästöoikeuksien kaupan järjestelmän, Kioton pöytäkirjan ja päätöksen N:o 406/2009/EY mukaisten tapahtumien tarkka kirjanpito.

| (2) | Kun ja niin kauan kuin se on tarpeen EU:n päästökauppajärjestelmän ympäristötavoitteiden eheyden suojelemiseksi, lentotoiminnan harjoittajat ja muut EU:n päästökauppajärjestelmän toiminnanharjoittajat eivät voi käyttää päästöoikeuksia, jos ne on myöntänyt jäsenvaltio, joka on ilmoittanut Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota unionista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 50 artiklan mukaisesti. SEU-sopimuksen 50 artiklan perusteella käytävien neuvottelujen ja direktiivin 2003/87/EY 12 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti komission olisi säännöllisesti arvioitava, voidaanko käyttää jonkin jäsenvaltion päästöoikeuksia, joihin liittyy ilma-aluksen käyttäjien ja muiden toiminnanharjoittajien osalta päättyviä velvoitteita, etenkin tilanteissa, joissa unionin lainsäädännön soveltaminen ei vielä lakkaa kyseisessä jäsenvaltiossa tai kun varmistetaan riittävällä tavalla, että päästöoikeuksien palauttaminen tapahtuu oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoisella tavalla ennen kuin perussopimusten soveltaminen lakkaa. |
| --- | --- |

(2)

Kun ja niin kauan kuin se on tarpeen EU:n päästökauppajärjestelmän ympäristötavoitteiden eheyden suojelemiseksi, lentotoiminnan harjoittajat ja muut EU:n päästökauppajärjestelmän toiminnanharjoittajat eivät voi käyttää päästöoikeuksia, jos ne on myöntänyt jäsenvaltio, joka on ilmoittanut Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota unionista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 50 artiklan mukaisesti. SEU-sopimuksen 50 artiklan perusteella käytävien neuvottelujen ja direktiivin 2003/87/EY 12 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti komission olisi säännöllisesti arvioitava, voidaanko käyttää jonkin jäsenvaltion päästöoikeuksia, joihin liittyy ilma-aluksen käyttäjien ja muiden toiminnanharjoittajien osalta päättyviä velvoitteita, etenkin tilanteissa, joissa unionin lainsäädännön soveltaminen ei vielä lakkaa kyseisessä jäsenvaltiossa tai kun varmistetaan riittävällä tavalla, että päästöoikeuksien palauttaminen tapahtuu oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoisella tavalla ennen kuin perussopimusten soveltaminen lakkaa.

| (3) | Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimusluonnoksessa, jäljempänä ’erosopimus’, josta sovittiin neuvottelijoiden tasolla 14 päivänä marraskuuta 2018, määrätään siirtymäajasta ja varmistetaan, että Yhdistyneen kuningaskunnan toiminnanharjoittajat noudattavat direktiivin 2003/87/EY mukaisia velvoitteitaan vuosina 2019 ja 2020 aiheutuvien päästöjensä osalta. Jos erosopimus tulee voimaan, asianomaisen jäsenvaltion myöntämien päästöoikeuksien käyttöä ei ole enää tarpeen rajoittaa mainittuina vuosina. |
| --- | --- |

(3)

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimusluonnoksessa, jäljempänä ’erosopimus’, josta sovittiin neuvottelijoiden tasolla 14 päivänä marraskuuta 2018, määrätään siirtymäajasta ja varmistetaan, että Yhdistyneen kuningaskunnan toiminnanharjoittajat noudattavat direktiivin 2003/87/EY mukaisia velvoitteitaan vuosina 2019 ja 2020 aiheutuvien päästöjensä osalta. Jos erosopimus tulee voimaan, asianomaisen jäsenvaltion myöntämien päästöoikeuksien käyttöä ei ole enää tarpeen rajoittaa mainittuina vuosina.

| (4) | Sen vuoksi päästöoikeuksia ei pitäisi merkitä sitä päivää seuraavasta päivästä alkaen, jona molemmat osapuolet tallettavat erosopimuksen ratifioimisasiakirjansa neuvoston pääsihteerille. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi päästöoikeuksia ei pitäisi merkitä sitä päivää seuraavasta päivästä alkaen, jona molemmat osapuolet tallettavat erosopimuksen ratifioimisasiakirjansa neuvoston pääsihteerille.

| (5) | Tämän asetuksen vaikuttavuuden varmistamiseksi olisi toteutettava asianmukaiset tekniset toimenpiteet asetuksen soveltamisen aikana, |
| --- | --- |

(5)

Tämän asetuksen vaikuttavuuden varmistamiseksi olisi toteutettava asianmukaiset tekniset toimenpiteet asetuksen soveltamisen aikana,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään asetuksen (EU) N:o 389/2013 41 artiklan 4 kohtaan seuraava kappale:

”4.   Sitä päivää seuraavasta päivästä alkaen, jona molemmat erosopimukseen liittyvät ratifioimisasiakirjat talletetaan, vuosille 2019 ja 2020 myönnettyjä päästöoikeuksia ei merkitä maatunnuksella, jos sopimuksessa, jossa määrätään asianomaisen jäsenvaltion Euroopan unionista eroamiseen liittyvistä järjestelyistä, edellytetään, että mainittuina vuosina aiheutuviin päästöihin sovelletaan direktiivin 2003/87/EY vaatimuksia.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.

1

---

| 14.3.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 72/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 72/6

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2019/402,

annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019,

tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 19 osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tietyt kansainväliset tilinpäätösstandardit ja tulkinnat, jotka olivat voimassa 15 päivänä lokakuuta 2008, hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tietyt kansainväliset tilinpäätösstandardit ja tulkinnat, jotka olivat voimassa 15 päivänä lokakuuta 2008, hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (2).

| (2) | Kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antava elin International Accounting Standards Board (IASB) julkaisi 7 päivänä helmikuuta 2018 asiakirjan Järjestelyn muuttaminen tai supistaminen tai velvoitteen täyttäminen (Muutokset IAS 19:ään) osana säännöllistä parannusprosessiaan, jolla pyritään nykyaikaistamaan ja selventämään kyseisiä standardeja. Muutosten tavoitteena on selventää, että etuuspohjaisen järjestelyn muuttamisen tai supistamisen tai velvoitteen täyttämisen jälkeen yhteisön olisi käytettävä jäljellä olevalla tilikaudelle niitä päivitettyjä oletuksia, joita käytettiin sen etuuspohjaisen nettovelan (tai -omaisuuserän) uudelleen määrittämisessä. |
| --- | --- |

(2)

Kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antava elin International Accounting Standards Board (IASB) julkaisi 7 päivänä helmikuuta 2018 asiakirjan Järjestelyn muuttaminen tai supistaminen tai velvoitteen täyttäminen (Muutokset IAS 19:ään) osana säännöllistä parannusprosessiaan, jolla pyritään nykyaikaistamaan ja selventämään kyseisiä standardeja. Muutosten tavoitteena on selventää, että etuuspohjaisen järjestelyn muuttamisen tai supistamisen tai velvoitteen täyttämisen jälkeen yhteisön olisi käytettävä jäljellä olevalla tilikaudelle niitä päivitettyjä oletuksia, joita käytettiin sen etuuspohjaisen nettovelan (tai -omaisuuserän) uudelleen määrittämisessä.

| (3) | Kuultuaan Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavaa ryhmää (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) komissio katsoo, että muutokset IAS 19:ään Työsuhde-etuudet täyttävät asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt hyväksymisperusteet. |
| --- | --- |

(3)

Kuultuaan Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavaa ryhmää (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) komissio katsoo, että muutokset IAS 19:ään Työsuhde-etuudet täyttävät asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt hyväksymisperusteet.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1126/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1126/2008 olisi muutettava.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1126/2008 liitteessä oleva kansainvälinen tilinpäätösstandardi IAS 19 Työsuhde-etuudet tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Yritysten on sovellettava 1 artiklassa tarkoitettuja muutoksia viimeistään sen ensimmäisen tilikauden alusta, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2019 tai sen jälkeen.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1126/2008, annettu 3 päivänä marraskuuta 2008, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti (EUVL L 320, 29.11.2008, s. 1).

2

---

LIITE

Järjestelyn muuttaminen tai supistaminen tai velvoitteen täyttäminen

(Muutokset IAS 19:ään)

Muutokset IAS 19:ään Työsuhde-etuudet

Lisätään kappaleet 101A, 122A, 123A ja 179 sekä muutetaan kappaleita 57, 99, 120, 123, 125, 126 ja 156. Lisätään otsikko ennen kappaletta 122A.

TYÖSUHTEEN PÄÄTTYMISEN JÄLKEISET ETUUDET: ETUUSPOHJAISET JÄRJESTELYT

...

Kirjaaminen ja arvostaminen

...

| 57 | Etuuspohjaisten järjestelyjen käsittely yhteisön kirjanpidossa käsittää seuraavat vaiheet:
  ...






  c) | tulosvaikutteisesti kirjattavien määrien selvittäminen:






  i) | kauden työsuoritukseen perustuva meno (ks. kappaleet 70–74 ja kappale 122A). |
| --- | --- | --- | --- |

57

...

c)

tulosvaikutteisesti kirjattavien määrien selvittäminen:

i)

kauden työsuoritukseen perustuva meno (ks. kappaleet 70–74 ja kappale 122A).

...

...

Aiempaan työsuoritukseen perustuva meno ja velvoitteen täyttämisestä johtuvat voitot ja tappiot

| 99 | Kun yhteisö määrittää aiempaan työsuoritukseen perustuvan menon tai velvoitteen täyttämisestä johtuvan voiton tai tappion, sen on määritettävä uudelleen etuuspohjainen nettovelka (tai -omaisuuserä) käyttäen järjestelyyn kuuluvien varojen tarkasteluhetken käypää arvoa ja tarkasteluhetkellä vallitsevia vakuutusmatemaattisia oletuksia (mukaan lukien senhetkiset markkinakorot ja muut senhetkiset markkinahinnat), jotka kuvastavat:








  a) | järjestelyn mukaisesti tarjottavia etuuksia ja järjestelyyn kuuluvia varoja ennen järjestelyn muuttamista tai supistamista tai velvoitteen täyttämistä; ja |
| --- | --- | --- |

99

a)

järjestelyn mukaisesti tarjottavia etuuksia ja järjestelyyn kuuluvia varoja ennen järjestelyn muuttamista tai supistamista tai velvoitteen täyttämistä; ja

| b) | järjestelyn mukaisesti tarjottavia etuuksia ja järjestelyyn kuuluvia varoja järjestelyn muuttamisen tai supistamisen tai velvoitteen täyttämisen jälkeen. |
| --- | --- |

b)

järjestelyn mukaisesti tarjottavia etuuksia ja järjestelyyn kuuluvia varoja järjestelyn muuttamisen tai supistamisen tai velvoitteen täyttämisen jälkeen.

...

| 101A | Kun järjestelyn muuttaminen tai supistaminen tai velvoitteen täyttäminen toteutuu, yhteisön on kirjattava ja arvostettava mahdollinen aiempaan työsuoritukseen perustuva meno tai velvoitteen täyttämisestä johtuva voitto tai tappio kappaleiden 99–101 ja kappaleiden 102–112 mukaisesti. Yhteisö ei saa tätä tehdessään ottaa huomioon omaisuuserän enimmäismäärän vaikutusta. Yhteisön on sen jälkeen määritettävä omaisuuserän enimmäismäärän vaikutus järjestelyn muuttamisen tai supistamisen tai velvoitteen täyttämisen jälkeen, ja sen on kirjattava tämän vaikutuksen mahdollinen muutos kappaleen 57(d) mukaisesti.
  ... |
| --- | --- |

101A

...

Etuuspohjaisen menon osatekijät

| 120 | Yhteisön on kirjattava etuuspohjaisen menon osatekijät seuraavasti, paitsi siltä osin kuin jossakin muussa IFRS-standardissa vaaditaan niiden sisällyttämistä jonkin omaisuuserän hankintamenoon tai sallitaan se:








  a) | työsuoritukseen perustuva meno (ks. kappaleet 66–112 ja kappale 122A) tulosvaikutteisesti; |
| --- | --- | --- |

120

a)

työsuoritukseen perustuva meno (ks. kappaleet 66–112 ja kappale 122A) tulosvaikutteisesti;

...

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

| 122A | Yhteisön on määritettävä kauden työsuoritukseen perustuva meno käyttäen tilikauden alussa määritettyjä vakuutusmatemaattisia oletuksia. Jos yhteisö kuitenkin määrittää etuuspohjaisen nettovelan (tai -omaisuuserän) uudelleen kappaleen 99 mukaisesti, sen on määritettävä kauden työsuoritukseen perustuva meno jäljellä olevalle tilikaudelle muuttamisen tai supistamisen tai velvoitteen täyttämisen jälkeen käyttäen niitä vakuutusmatemaattisia oletuksia, joita käytettiin määritettäessä etuuspohjainen nettovelka (tai -omaisuuserä) uudelleen kappaleen 99(b) mukaisesti. |
| --- | --- |

122A

Etuuspohjaisen nettovelan (tai -omaisuuserän) nettokorko

| 123 | Yhteisön on määritettävä etuuspohjaisen nettovelan (tai -omaisuuserän) nettokorko kertomalla etuuspohjainen nettovelka (tai -omaisuuserä) kappaleessa 83 määrätyllä diskonttauskorolla. |
| --- | --- |

123

| 123A | Määrittääkseen nettokoron kappaleen 123 mukaisesti yhteisön on käytettävä tilikauden alussa määritettyä etuuspohjaista nettovelkaa (tai -omaisuuserää) ja diskonttauskorkoa. Jos yhteisö kuitenkin määrittää etuuspohjaisen nettovelan (tai -omaisuuserän) uudelleen kappaleen 99 mukaisesti, yhteisön on määritettävä nettokorko jäljellä olevalle tilikaudelle järjestelyn muuttamisen tai supistamisen tai velvoitteen täyttämisen jälkeen käyttäen:








  a) | kappaleen 99(b) mukaisesti määritettyä etuuspohjaista nettovelkaa (tai -omaisuuserää); ja |
| --- | --- | --- |

123A

a)

kappaleen 99(b) mukaisesti määritettyä etuuspohjaista nettovelkaa (tai -omaisuuserää); ja

| b) | etuuspohjaista nettovelkaa (tai -omaisuuserää) kappaleen 99(b) mukaisesti uudelleen määritettäessä käytettyä diskonttauskorkoa. |
| --- | --- |

b)

etuuspohjaista nettovelkaa (tai -omaisuuserää) kappaleen 99(b) mukaisesti uudelleen määritettäessä käytettyä diskonttauskorkoa.

Kun yhteisö soveltaa kappaletta 123A, sen on otettava huomioon myös mahdolliset kauden aikana tapahtuneet etuuspohjaisen nettovelan (tai -omaisuuserän) muutokset, jotka johtuvat maksusuorituksista tai etuuksien maksamisesta.

...

| 125 | Järjestelyyn kuuluvien varojen korkotuotto on järjestelyyn kuuluvien varojen tuoton yksi osatekijä, ja se määritetään kertomalla järjestelyyn kuuluvien varojen käypä arvo kappaleessa 123A määrätyllä diskonttauskorolla. Yhteisön on määritettävä järjestelyyn kuuluvien varojen käypä arvo tilikauden alussa. Jos yhteisö kuitenkin määrittää etuuspohjaisen nettovelan (tai -omaisuuserän) uudelleen kappaleen 99 mukaisesti, sen on määritettävä korkotuotto jäljellä olevalle tilikaudelle järjestelyn muuttamisen tai supistamisen tai velvoitteen täyttämisen jälkeen käyttäen niitä vakuutusmatemaattisia oletuksia, joita käytettiin määritettäessä etuuspohjainen nettovelka (tai -omaisuuserä) uudelleen kappaleen 99(b) mukaisesti. Kappaletta 125 sovellettaessa yhteisön on otettava huomioon myös mahdolliset kauden aikana tapahtuneet järjestelyyn kuuluvien varojen muutokset, jotka johtuvat maksusuorituksista tai etuuksien maksamisesta. Järjestelyyn kuuluvien varojen korkotuoton ja järjestelyyn kuuluvien varojen tuoton välinen erotus sisällytetään etuuspohjaisen nettovelan (tai -omaisuuserän) uudelleen määrittämisestä johtuviin eriin. |
| --- | --- |

125

| 126 | Omaisuuserän enimmäismäärän vaikutuksen korko on osa omaisuuserän enimmäismäärän vaikutuksen kokonaismuutosta, ja se määritetään kertomalla omaisuuserän enimmäismäärän vaikutus kappaleessa 123A määrätyllä diskonttauskorolla. Yhteisön on määritettävä omaisuuserän enimmäismäärän vaikutus tilikauden alussa. Jos yhteisö kuitenkin määrittää etuuspohjaisen nettovelan (tai -omaisuuserän) uudelleen kappaleen 99 mukaisesti, sen on määritettävä omaisuuserän enimmäismäärän vaikutuksen korko jäljellä olevalle tilikaudelle järjestelyn muuttamisen tai supistamisen tai velvoitteen täyttämisen jälkeen ottaen huomioon mahdollinen kappaleen 101A mukaisesti määritetty omaisuuserän enimmäismäärän vaikutuksen muutos. Omaisuuserän enimmäismäärän vaikutuksen koron ja omaisuuserän enimmäismäärän vaikutuksen kokonaismuutoksen välinen erotus sisällytetään etuuspohjaisen nettovelan (tai -omaisuuserän) uudelleen määrittämisestä johtuviin eriin.
  ... |
| --- | --- |

126

...

MUUT PITKÄAIKAISET TYÖSUHDE-ETUUDET

...

Kirjaaminen ja arvostaminen

...

| 156 | Yhteisön on kirjattava muiden pitkäaikaisten työsuhde-etuuksien osalta seuraavien erien nettomääräinen kokonaissumma tulosvaikutteisesti muulta kuin siltä osin kuin jossakin muussa IFRS-standardissa vaaditaan erien sisällyttämistä jonkin omaisuuserän hankintamenoon tai sallitaan se:








  a) | työsuoritukseen perustuva meno (ks. kappaleet 66–112 ja kappale 122A); |
| --- | --- | --- |

156

a)

työsuoritukseen perustuva meno (ks. kappaleet 66–112 ja kappale 122A);

...

SIIRTYMÄSÄÄNNÖT JA VOIMAANTULO

...

| 179 | Helmikuussa 2018 julkaistulla asiakirjalla Järjestelyn muuttaminen tai supistaminen tai velvoitteen täyttäminen (muutokset IAS 19:ään) lisättiin kappaleet 101A, 122A ja 123A sekä muutettiin kappaleita 57, 99, 120, 123, 125, 126 ja 156. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia järjestelyn muuttamiseen tai supistamiseen tai velvoitteen täyttämiseen, joka tapahtuu 1.1.2019 tai sen jälkeen alkavan ensimmäisen tilikauden alussa tai sen jälkeen. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Jos yhteisö soveltaa näitä muutoksia aikaisemmin, tästä on annettava tieto. |
| --- | --- |

179

---

| 14.3.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 72/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 72/11

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/403,

annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019,

unionin luvan myöntämisestä biosidivalmisteperheelle ”Deosan Activate BPF based on Iodine”

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Diversey Europe Operations B.V. toimitti 7 päivänä heinäkuuta 2015 hakemuksen asetuksen (EU) N:o 528/2012 43 artiklan 1 kohdan mukaisesti saadakseen luvan kyseisen asetuksen liitteessä V määriteltyyn valmisteryhmään 3 kuuluvalle biosidivalmisteperheelle ”Deosan Activate BPF based on Iodine”, jäljempänä ”valmisteperhe”. Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltainen viranomainen suostui arvioimaan hakemuksen asetuksen (EU) N:o 528/2012 43 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Hakemus kirjattiin numerolla BC-JN018376-30 biosidivalmisterekisteriin. |
| --- | --- |

(1)

Diversey Europe Operations B.V. toimitti 7 päivänä heinäkuuta 2015 hakemuksen asetuksen (EU) N:o 528/2012 43 artiklan 1 kohdan mukaisesti saadakseen luvan kyseisen asetuksen liitteessä V määriteltyyn valmisteryhmään 3 kuuluvalle biosidivalmisteperheelle ”Deosan Activate BPF based on Iodine”, jäljempänä ”valmisteperhe”. Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltainen viranomainen suostui arvioimaan hakemuksen asetuksen (EU) N:o 528/2012 43 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Hakemus kirjattiin numerolla BC-JN018376-30 biosidivalmisterekisteriin.

| (2) | Kyseinen biosidivalmisteperhe sisältää tehoaineena jodia, joka sisältyy asetuksen (EU) N:o 528/2012 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun unionin hyväksyttyjen tehoaineiden luetteloon. Ottaen huomioon tehoaineen luontaiset ominaisuudet ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2017/2100 (2) vahvistetut hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämistä koskevat tieteelliset kriteerit komissio harkitsee tarvetta tarkistaa jodin, polyvinyylipyrrolidiinijodi mukaan lukien, hyväksymistä asetuksen (EU) N:o 528/2012 15 artiklan mukaisesti. Tarkistuksen lopputuloksen perusteella komissio harkitsee, onko kyseistä tehoainetta sisältäville valmisteille myönnettyjä unionin lupia tarkistettava asetuksen (EU) N:o 528/2012 48 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Kyseinen biosidivalmisteperhe sisältää tehoaineena jodia, joka sisältyy asetuksen (EU) N:o 528/2012 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun unionin hyväksyttyjen tehoaineiden luetteloon. Ottaen huomioon tehoaineen luontaiset ominaisuudet ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2017/2100 (2) vahvistetut hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämistä koskevat tieteelliset kriteerit komissio harkitsee tarvetta tarkistaa jodin, polyvinyylipyrrolidiinijodi mukaan lukien, hyväksymistä asetuksen (EU) N:o 528/2012 15 artiklan mukaisesti. Tarkistuksen lopputuloksen perusteella komissio harkitsee, onko kyseistä tehoainetta sisältäville valmisteille myönnettyjä unionin lupia tarkistettava asetuksen (EU) N:o 528/2012 48 artiklan mukaisesti.

| (3) | Arvioinnista vastaava toimivaltainen viranomainen lähetti 20 päivänä joulukuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti arviointiraportin ja arviointinsa päätelmät Euroopan kemikaalivirastolle, jäljempänä ”kemikaalivirasto”. |
| --- | --- |

(3)

Arvioinnista vastaava toimivaltainen viranomainen lähetti 20 päivänä joulukuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti arviointiraportin ja arviointinsa päätelmät Euroopan kemikaalivirastolle, jäljempänä ”kemikaalivirasto”.

| (4) | Kemikaalivirasto toimitti 6 päivänä heinäkuuta 2018 komissiolle valmisteperhettä koskevan lausunnon (3), mukaan luettuna biosidivalmisteen ominaisuuksia koskeva yhteenvetoluonnos, jäljempänä ”valmisteyhteenveto”, ja lopullisen arviointiraportin valmisteperheestä asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Lausunnossa todetaan, että valmisteperhe kuuluu asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan s alakohdassa vahvistetun ”biosidivalmisteperheen” määritelmän piiriin, että sille voidaan myöntää unionin lupa kyseisen asetuksen 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja että – kunhan valmisteyhteenvedon luonnosta noudatetaan – valmisteperhe täyttää kyseisen asetuksen 19 artiklan 1 ja 6 kohdassa vahvistetut edellytykset. |
| --- | --- |

(4)

Kemikaalivirasto toimitti 6 päivänä heinäkuuta 2018 komissiolle valmisteperhettä koskevan lausunnon (3), mukaan luettuna biosidivalmisteen ominaisuuksia koskeva yhteenvetoluonnos, jäljempänä ”valmisteyhteenveto”, ja lopullisen arviointiraportin valmisteperheestä asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Lausunnossa todetaan, että valmisteperhe kuuluu asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan s alakohdassa vahvistetun ”biosidivalmisteperheen” määritelmän piiriin, että sille voidaan myöntää unionin lupa kyseisen asetuksen 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja että – kunhan valmisteyhteenvedon luonnosta noudatetaan – valmisteperhe täyttää kyseisen asetuksen 19 artiklan 1 ja 6 kohdassa vahvistetut edellytykset.

| (5) | Kemikaalivirasto toimitti 17 päivänä syyskuuta 2018 komissiolle valmisteyhteenvedon luonnoksen kaikilla unionin virallisilla kielillä asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Kemikaalivirasto toimitti 17 päivänä syyskuuta 2018 komissiolle valmisteyhteenvedon luonnoksen kaikilla unionin virallisilla kielillä asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (6) | Komissio on kemikaaliviraston lausunnon kanssa samaa mieltä ja katsoo sen vuoksi, että kyseiselle biosidivalmisteperheelle on aiheellista myöntää unionin lupa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio on kemikaaliviraston lausunnon kanssa samaa mieltä ja katsoo sen vuoksi, että kyseiselle biosidivalmisteperheelle on aiheellista myöntää unionin lupa.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Myönnetään yritykselle Diversey Europe Operations B.V. biosidivalmisteperhettä ”Deosan Activate BPF based on Iodine” koskeva unionin lupa lupanumerolla EU-0019228-0000.

Unionin lupa on voimassa 3 päivästä .huhtikuuta 201931 päivään maaliskuuta 2029.

Unionin lupa edellyttää, että liitteessä esitettyä biosidivalmisteen ominaisuuksia koskevaa yhteenvetoa noudatetaan.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2017/2100, annettu 4 päivänä syyskuuta 2017, hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämistä koskevien tieteellisten kriteerien vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 nojalla (EUVL L 301, 17.11.2017, s. 1).

2

(3)  Kemikaaliviraston lausunto, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2018, unionin luvan myöntämisestä biosidivalmisteperheelle ”Deosan Activate BPF based on Iodine” (ECHA/BPC/207/2018).

3

---

LIITE

Valmisteyhteenveto biosidivalmisteperhettä varten

Deosan Activate BPF based on Iodine

Valmisteryhmä 3:Eläinten hygienia (desinfiointiaineet)

Lupanumero: EU-0019228-0000

Biosidivalmisterekisterin päätöksen numero: EU-0019228-0000

I OSA

ENSIMMÄISEN TASON TIEDOT

1.   HALLINNOLLISIA TIETOJA

1.1   Valmisteperheen nimi

| Nimi | Deosan Activate BPF based on Iodine |
| --- | --- |

Nimi

Deosan Activate BPF based on Iodine

1.2   Tuotetyyppi(-tyypit)

| Tuotetyyppi(-tyypit) | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |

Tuotetyyppi(-tyypit)

PT03 – Eläinten hygienia

1.3   Luvan haltija

| Luvan haltijan nimi ja osoite | Nimi | Diversey Europe Operations B.V. |
| --- | --- | --- |
| Osoite | Maarssenbroeksedijk 2, 3542DN Utrecht, Alankomaat |
| Lupanumero | EU-0019228-0000 |
| Biosidivalmisterekisterin päätöksen numero | EU-0019228-0000 |
| Luvan myöntämispäivämäärä | 3. huhtikuu 2019 |
| Luvan voimassaolon päättymispäivämäärä | 31. maaliskuu 2029 |

Luvan haltijan nimi ja osoite

Nimi

Diversey Europe Operations B.V.

Osoite

Maarssenbroeksedijk 2, 3542DN Utrecht, Alankomaat

Lupanumero

EU-0019228-0000

Biosidivalmisterekisterin päätöksen numero

EU-0019228-0000

Luvan myöntämispäivämäärä

3. huhtikuu 2019

Luvan voimassaolon päättymispäivämäärä

31. maaliskuu 2029

1.4   Biosidituotteiden valmistaja(t)

| Valmistajan nimi | Diversey Europe Operations B.V. |
| --- | --- |
| Valmistajan osoite | Maarssenbroeksedijk 2, 3542 DN Utrecht Alankomaat |
| Valmistuspaikkojen sijainti | Strada Statale 235, 26010 Bagnolo Cremasco (CR) Italia
  Avenida Conde Duque 5, 7 y 9 Poligono Industrial La Postura, 28343 Valdemoro (Madrid) Espanja
  Rembrandtlaan 414, 7545 ZW Enschede Alankomaat
  Cotes Park Industrial Estate, DE55 4PA Somercotes Alfreton Yhdistynyt kuningaskunta
  Morschheimer Strasse 12, 67292 Kirchheimbolanden Saksa |

Valmistajan nimi

Diversey Europe Operations B.V.

Valmistajan osoite

Maarssenbroeksedijk 2, 3542 DN Utrecht Alankomaat

Valmistuspaikkojen sijainti

Strada Statale 235, 26010 Bagnolo Cremasco (CR) Italia

Avenida Conde Duque 5, 7 y 9 Poligono Industrial La Postura, 28343 Valdemoro (Madrid) Espanja

Rembrandtlaan 414, 7545 ZW Enschede Alankomaat

Cotes Park Industrial Estate, DE55 4PA Somercotes Alfreton Yhdistynyt kuningaskunta

Morschheimer Strasse 12, 67292 Kirchheimbolanden Saksa

1.5   Tehoaineen/tehoaineiden valmistaja(t)

| Tehoaine | Jodi |
| --- | --- |
| Valmistajan nimi | ACF Minera SA. |
| Valmistajan osoite | San Martin No 499, 1100000 Iquique Chile |
| Valmistuspaikkojen sijainti | Lagunas mine, 118 0000 Pozo Almonte Chile |

Tehoaine

Jodi

Valmistajan nimi

ACF Minera SA.

Valmistajan osoite

San Martin No 499, 1100000 Iquique Chile

Valmistuspaikkojen sijainti

Lagunas mine, 118 0000 Pozo Almonte Chile

| Tehoaine | Jodi |
| --- | --- |
| Valmistajan nimi | Sociedad Quimica y Minera (SQM) SA. |
| Valmistajan osoite | Los Militares 4290, Piso 4, Las Condes, 8320000 Santiago Chile |
| Valmistuspaikkojen sijainti | Nueva Victoria plant, 5090000 Pedro de Valdivia plant Chile |

Tehoaine

Jodi

Valmistajan nimi

Sociedad Quimica y Minera (SQM) SA.

Valmistajan osoite

Los Militares 4290, Piso 4, Las Condes, 8320000 Santiago Chile

Valmistuspaikkojen sijainti

Nueva Victoria plant, 5090000 Pedro de Valdivia plant Chile

| Tehoaine | Jodi |
| --- | --- |
| Valmistajan nimi | Cosayach Nitratos SA. |
| Valmistajan osoite | Hnos Amunátegui 178, 8320000 Santiago Chile |
| Valmistuspaikkojen sijainti | S.C.M. Cosayach Cala Cala, 118 0000 Pozo Almonte Chile |

Tehoaine

Jodi

Valmistajan nimi

Cosayach Nitratos SA.

Valmistajan osoite

Hnos Amunátegui 178, 8320000 Santiago Chile

Valmistuspaikkojen sijainti

S.C.M. Cosayach Cala Cala, 118 0000 Pozo Almonte Chile

| Tehoaine | Jodi |
| --- | --- |
| Valmistajan nimi | Nihon Tennen Gas Development Co., Ltd. |
| Valmistajan osoite | Chiba Plant, 2508 Minami-Hinata, Shirako-Machi, Chosei-Gun, 299–4205 Chiba Japani |
| Valmistuspaikkojen sijainti | Chiba Plant, 2508 Minami-Hinata, Shirako-Machi, Chosei-Gun, 299–4205 Chiba Japani |

Tehoaine

Jodi

Valmistajan nimi

Nihon Tennen Gas Development Co., Ltd.

Valmistajan osoite

Chiba Plant, 2508 Minami-Hinata, Shirako-Machi, Chosei-Gun, 299–4205 Chiba Japani

Valmistuspaikkojen sijainti

Chiba Plant, 2508 Minami-Hinata, Shirako-Machi, Chosei-Gun, 299–4205 Chiba Japani

| Tehoaine | Jodi |
| --- | --- |
| Valmistajan nimi | ISE Chemicals Corporation |
| Valmistajan osoite | 3–1, Kyobashi 1-Chome, 104–0031 Tokyo Japani |
| Valmistuspaikkojen sijainti | Shirasto Plant (3695 Kitaimaizumi, Oamishirasato City, 299–3201 Chiba Japani |

Tehoaine

Jodi

Valmistajan nimi

ISE Chemicals Corporation

Valmistajan osoite

3–1, Kyobashi 1-Chome, 104–0031 Tokyo Japani

Valmistuspaikkojen sijainti

Shirasto Plant (3695 Kitaimaizumi, Oamishirasato City, 299–3201 Chiba Japani

| Tehoaine | Jodi |
| --- | --- |
| Valmistajan nimi | Atacama Minerals SCM |
| Valmistajan osoite | Coronel Pereira No 72 Of. 701, Las Condes, 8320000 Santiago Chile |
| Valmistuspaikkojen sijainti | Atacama Minerals SCM, Aguas Blancas Facility, 3580000 Antofagasta Chile |

Tehoaine

Jodi

Valmistajan nimi

Atacama Minerals SCM

Valmistajan osoite

Coronel Pereira No 72 Of. 701, Las Condes, 8320000 Santiago Chile

Valmistuspaikkojen sijainti

Atacama Minerals SCM, Aguas Blancas Facility, 3580000 Antofagasta Chile

2.   VALMISTEPERHEEN KOOSTUMUS JA FORMULOINTI

2.1   Laadulliset ja määrälliset tiedot valmisteperheen koostumuksesta

| Yleisnimi | IUPAC-nimi | Käyttötarkoitus | CAS-numero | EY-numero | Pitoisuus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vähintään | Enintään |
| Jodi | | Tehoaine | 7553-56-2 | 231-442-4 | 0,3 | 1,6 |

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Käyttötarkoitus

CAS-numero

EY-numero

Pitoisuus (%)

Vähintään

Enintään

Jodi

Tehoaine

7553-56-2

231-442-4

0,3

1,6

2.2   Formulointityyppi(-tyypit)

| Formulointi (formuloinnit) | AL – Kaikki muut nesteet
  SL – Vesiliukoinen konsentraatti
  GW – Vesiliukoinen geeli |
| --- | --- |

Formulointi (formuloinnit)

AL – Kaikki muut nesteet

SL – Vesiliukoinen konsentraatti

GW – Vesiliukoinen geeli

II OSA

TOISEN TASON TIEDOT – VALMISTEYHTEENVETO (SPC) – META-SPC(T)

META SPC 1

1.   META SPC 1 – HALLINNOLLISET TIEDOT

1.1   Meta SPC 1 – tunniste

| Tunniste | Meta SPC 1 – Deosan Activate BPF – Concentrate |
| --- | --- |

Tunniste

Meta SPC 1 – Deosan Activate BPF – Concentrate

1.2   Lupanumeron pääte

| Numero | 1–1 |
| --- | --- |

Numero

1–1

1.3   Tuotetyyppi(-tyypit)

| Tuotetyyppi(-tyypit) | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |

Tuotetyyppi(-tyypit)

PT03 – Eläinten hygienia

2.   META SPC 1 – KOOSTUMUS

2.1   Meta SPC 1 t – koostumus – laadulliset ja määrälliset tiedot

| Yleisnimi | IUPAC-nimi | Käyttötarkoitus | CAS-numero | EY-numero | Pitoisuus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vähintään | Enintään |
| Jodi | | Tehoaine | 7553-56-2 | 231-442-4 | 1,35 | 1,6 |

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Käyttötarkoitus

CAS-numero

EY-numero

Pitoisuus (%)

Vähintään

Enintään

Jodi

Tehoaine

7553-56-2

231-442-4

1,35

1,6

2.2   Meta SPC 1 – formuloinnin tyyppi (tyypit)

| Formulointi (formuloinnit) | SL – Vesiliukoinen konsentraatti |
| --- | --- |

Formulointi (formuloinnit)

SL – Vesiliukoinen konsentraatti

3.   META SPC 1 – VAARA- JA TURVALAUSEKKEET

| Vaaralausekkeet | Haitallista vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia. |
| --- | --- |
| Turvalausekkeet | Jos tarvitaan lääkinnällistä apua, näytä pakkaus tai varoitusetiketti.
  Säilytä lasten ulottumattomissa.
  Vältettävä päästämistä ympäristöön.
  Hävitä sisältö kansallisten määräysten mukaisesti..
  Hävitä pakkaus kansallisten määräysten mukaisesti.. |

Vaaralausekkeet

Haitallista vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia.

Turvalausekkeet

Jos tarvitaan lääkinnällistä apua, näytä pakkaus tai varoitusetiketti.

Säilytä lasten ulottumattomissa.

Vältettävä päästämistä ympäristöön.

Hävitä sisältö kansallisten määräysten mukaisesti..

Hävitä pakkaus kansallisten määräysten mukaisesti..

4.   META SPC 1 – SALLITTU KÄYTTÖ (SALLITUT KÄYTÖT)

4.1   Käytön kuvaus

Taulukko 1. Käyttö # 1 – lypsyä edeltävä desinfiointi, manuaalinen upotus (tiiviste)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen upotus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti upottamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000  mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.
  Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.
  3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä
  Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen upotus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti upottamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000  mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.

Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.1.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille. Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti upottamalla.

3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.1.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.1.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.1.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.1.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.2   Käytön kuvaus

Taulukko 2. Käyttö # 2 – lypsyä edeltävä desinfiointi, manuaalinen vaahdotus (tiiviste)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen vaahdotus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti vaahdottamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) –
  1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.
  Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.
  3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä
  Käytä enintään 5 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen vaahdotus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti vaahdottamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) –

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.

Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä

Käytä enintään 5 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.2.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille. Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti vaahdottamalla.

3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä

Käytä enintään 5 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.2.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.2.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.2.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.2.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.3   Käytön kuvaus

Taulukko 3. Käyttö # 3 – lypsyä edeltävä desinfiointi, manuaalinen suihkutus (tiiviste)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen suihkutus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti suihkuttamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000  mg/kg (0,3 % painoprosenttia) –
  1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.
  Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.
  3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä
  Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen suihkutus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti suihkuttamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000  mg/kg (0,3 % painoprosenttia) –

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.

Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä

Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.3.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille. Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti suihkuttamalla.

3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä

Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.3.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Käytä kemikaaleja kestäviä suojakäsineitä käsittelyn aikana (luvan haltija määrittää käsineiden materiaalin tuotetiedoissa).

4.3.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.3.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.3.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.4   Käytön kuvaus

Taulukko 4. Käyttö # 4 – lypsyn jälkeinen desinfiointi, manuaalinen upotus (tiiviste)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen upotus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti upottamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.
  Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.
  3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä
  Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen upotus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti upottamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.

Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.4.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti upottamalla.

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille. Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä (yhteensä 5 käyttökertaa)

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.4.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.4.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.4.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.4.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.5   Käytön kuvaus

Taulukko 5. Käyttö # 5 – lypsyn jälkeinen desinfiointi, manuaalinen vaahdotus (tiiviste)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen vaahdotus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti vaahdottamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.
  Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.
  3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä
  Käytä enintään 5 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen vaahdotus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti vaahdottamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.

Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä

Käytä enintään 5 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.5.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti vaahdottamalla.

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille. Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä

Käytä enintään 5 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.5.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.5.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.5.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.5.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.6   Käytön kuvaus

Taulukko 6. Käyttö # 6 – lypsyn jälkeinen desinfiointi, manuaalinen suihkutus (tiiviste)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen suihkutus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti suihkuttamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.
  Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.
  3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä
  Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen suihkutus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti suihkuttamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.

Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä

Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.6.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti suihkuttamalla.

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille. Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä

Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.6.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Käytä kemikaaleja kestäviä suojakäsineitä käsittelyn aikana (luvan haltija määrittää käsineiden materiaalin tuotetiedoissa).

4.6.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.6.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.6.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.7   Käytön kuvaus

Taulukko 7. Käyttö # 7 – lypsyn jälkeinen desinfiointi, automaattinen suihkutus (tiiviste)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Automaattinen suihkutus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen automaattisesti suihkuttamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.
  Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.
  5 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä. Ei pidä yhdistää lypsyä edeltävään desinfiointiin.
  Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Automaattinen suihkutus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen automaattisesti suihkuttamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.

Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

5 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä. Ei pidä yhdistää lypsyä edeltävään desinfiointiin.

Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.7.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen automaattisesti suihkuttamalla.

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille. Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

5 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä. Ei saa yhdistää jodipitoisella valmisteella ennen lypsyä tehtävään desinfiointiin.

Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.7.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.7.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.7.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.7.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.8   Käytön kuvaus

Taulukko 8. Käyttö # 8 – lypsyn jälkeinen desinfiointi, puoliautomaattinen upotus (tiiviste)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Puoliautomaattinen upotus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen puoliautomaattisesti upottamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.
  Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.
  3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä
  Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Puoliautomaattinen upotus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen puoliautomaattisesti upottamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.

Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.8.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen puoliautomaattisesti upottamalla.

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille. Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.8.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.8.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.8.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.8.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.9   Käytön kuvaus

Taulukko 9. Käyttö # 9 – lypsyä edeltävä ja lypsyn jälkeinen desinfiointi, manuaalinen upotus (tiiviste)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen upotus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä ja sen jälkeen.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti upottamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.
  Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.
  3 käyttökertaa ennen lypsyä ja sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa)
  Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen upotus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä ja sen jälkeen.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti upottamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.

Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

3 käyttökertaa ennen lypsyä ja sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa)

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.9.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille. Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti upottamalla.

3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa).

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.9.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.9.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.9.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.9.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.10   Käytön kuvaus

Taulukko 10. Käyttö # 10 – lypsyä edeltävä ja lypsyn jälkeinen desinfiointi, manuaalinen vaahdotus (tiiviste)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen vaahdotus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä ja sen jälkeen.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti vaahdottamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.
  Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.
  3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa).
  Käytä enintään 5 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen vaahdotus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä ja sen jälkeen.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti vaahdottamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.

Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa).

Käytä enintään 5 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.10.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille. Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti vaahdottamalla.

3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa)

Käytä enintään 5 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.10.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.10.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.10.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.10.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.11   Käytön kuvaus

Taulukko 11. Käyttö # 11 – lypsyä edeltävä ja lypsyn jälkeinen desinfiointi, manuaalinen suihkutus (tiiviste)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen suihkutus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä ja sen jälkeen.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti suihkuttamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.
  Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.
  3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa)
  Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen suihkutus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä ja sen jälkeen.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti suihkuttamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille.

Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa)

Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.11.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

1,5 % jodia sisältävät valmisteet: Laimenna 1 osa valmistetta 4 osaan vettä saavuttaaksesi 0,3 % käyttöpitoisuuden jodille. Tätä ohjetta tulee muokata valmisteille, joilla on eri jodipitoisuus.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti suihkuttamalla.

3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa).

Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.11.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Käytä kemikaaleja kestäviä suojakäsineitä käsittelyn aikana (luvan haltija määrittää käsineiden materiaalin tuotetiedoissa)

Käytä sopivia suojajalkineita (EN 13832) valmistetta käsiteltäessä.

Käytettävä suojahaalaria (vähintään tyyppi 6, EN 13034)

4.11.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.11.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.11.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

5.   YLEISET KÄYTTÖOHJEET (1) – META SPC 1

5.1   Käyttöohjeet

Valmisteen on oltava yli 20 °C:n lämpöistä ennen käyttöä.

| | Ennen lypsämistä: | Levitä valmistetta kuhunkin utareeseen koko pituudelta. |
| --- | --- | --- |

Ennen lypsämistä:

Levitä valmistetta kuhunkin utareeseen koko pituudelta.

| | Valmisteen on annettava vaikuttaa iholla vähintään 30 sekuntia, jotta se vaikuttaa tehokkaasti bakteereita ja hiivoja vastaan. |
| --- | --- |

Valmisteen on annettava vaikuttaa iholla vähintään 30 sekuntia, jotta se vaikuttaa tehokkaasti bakteereita ja hiivoja vastaan.

| | Poista valmiste kokonaan vaikutusajan jälkeen yhdellä talouspaperi-/kangasliinallavarmistaaksesi, että utareet ovat puhtaat ja kuivat. |
| --- | --- |

Poista valmiste kokonaan vaikutusajan jälkeen yhdellä talouspaperi-/kangasliinallavarmistaaksesi, että utareet ovat puhtaat ja kuivat.

| | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) |
| --- | --- |

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia)

| | Lypsämisen jälkeen: | Käytä valmistetta kuhunkin utareeseen koko pituudelta heti lypsämisen jälkeen. |
| --- | --- | --- |

Lypsämisen jälkeen:

Käytä valmistetta kuhunkin utareeseen koko pituudelta heti lypsämisen jälkeen.

| | On huolehdittava, ettei valmistetta poisteta käytön jälkeen, jotta se ehtii vaikuttaa riittävästi (esim. lehmiä seisotetaan vähintään 5 minuuttia) |
| --- | --- |

On huolehdittava, ettei valmistetta poisteta käytön jälkeen, jotta se ehtii vaikuttaa riittävästi (esim. lehmiä seisotetaan vähintään 5 minuuttia)

| | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) |
| --- | --- |

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia)

5.2   Riskinhallintatoimet

Tätä valmistetta voidaan käyttää desinfiointiin ennen lypsämistä ja lypsämisen jälkeen (enintään viisi annostelukertaa eläintä ja päivää kohden). Sitä ei kuitenkaan saa käyttää yhdessä toisen jodipohjaisen desinfiointiaineen kanssa.

Annostelupumpun käyttöä suositellaan valmisteen lisäämiseksi levitysvälineeseen.

5.3   Mahdolliset suorat tai epäsuorat haittavaikutukset, ensiapuohjeet sekä kiireelliset toimenpiteet ympäristön suojelemiseksi

Inhalaatio: Normaalikäytössä ei ole havaittu vaikutusta tai oireita.

Ihokontakti: Normaalikäytössä ei ole havaittu vaikutusta tai oireita.

Silmiin joutuminen: Normaalikäytössä ei ole havaittu vaikutusta tai oireita.

Nieleminen: Normaalikäytössä ei ole havaittu vaikutusta tai oireita.

Inhalaation jälkeen: Siirrä henkilö raittiiseen ilmaan; ota yhteys lääkäriin, jos ilmenee oireita.

Ihokontaktin jälkeen: Pese heti vedellä ja saippualla ja huuhtele huolellisesti.

Silmiin joutumisen jälkeen: Huuhtele avointa silmää useita minuutteja juoksevalla vedellä (vähintään 15 minuuttia).

Nielemisen jälkeen: Huuhtele suu ja juo runsaasti vettä. Soita heti lääkärille.

Jos tarvitaan lääkärin apua, pidä valmisteen pakkaus tai tuoteseloste käsillä

Säilyvyys ja reaktiivisuus:

| | Reaktiivisuus: Ei tunnettuja reaktiivisuusuhkia normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

Reaktiivisuus: Ei tunnettuja reaktiivisuusuhkia normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa.

| | Kemiallinen stabiilisuus: Kemiallisesti stabiili normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

Kemiallinen stabiilisuus: Kemiallisesti stabiili normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa.

| | Vaarallisten reaktioiden mahdollisuus: Ei tunnettuja reaktiivisuusuhkia normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

Vaarallisten reaktioiden mahdollisuus: Ei tunnettuja reaktiivisuusuhkia normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa.

| | Vältettävät olosuhteet: Ei tiedossa normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

Vältettävät olosuhteet: Ei tiedossa normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa.

| | Vaaralliset hajoamistuotteet: Ei tiedossa normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

Vaaralliset hajoamistuotteet: Ei tiedossa normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa.

Ympäristönsuojelu:

| | Kouru runsaiden nestevuotojen varalta. |
| --- | --- |

Kouru runsaiden nestevuotojen varalta.

| | Säilö ja/tai imeytä vuoto inerttiin materiaaliin ja sijoita sopivaan säilytysastiaan. |
| --- | --- |

Säilö ja/tai imeytä vuoto inerttiin materiaaliin ja sijoita sopivaan säilytysastiaan.

| | Estä aineen pääseminen ojaan, viemäriin tai vesistöön. |
| --- | --- |

Estä aineen pääseminen ojaan, viemäriin tai vesistöön.

| | Säilö sopivaan astiaan hävittämistä varten. |
| --- | --- |

Säilö sopivaan astiaan hävittämistä varten.

| | Älä lisää vuotanutta materiaalia takaisin alkuperäiseen astiaan. |
| --- | --- |

Älä lisää vuotanutta materiaalia takaisin alkuperäiseen astiaan.

5.4   Ohjeet valmisteen ja sen pakkausten turvallisesta hävittämisestä

Tyhjät säiliöt pitää huuhdella kolmesti ennen hävittämistä

Utareiden kuivaamiseen ja tuotteen poistamiseen käytetyt paperipyyhkeet voi hävittää normaalin talousjätteen mukana.

Laimentamatonta valmistetta ei saa päästää viemäriin.

5.5   Säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa säilytysolosuhteissa

Valmiste tulee säilyttää alkuperäisessä suljetussa astiassa.

Suojaa pakkaselta

Ei saa säilyttää yli 40 asteen lämpötilassa

Säilyvyys 24 kk

6.   MUUT TIEDOT

—

7.   KOLMANNEN TASON TIEDOT: META SPC 1 – YKSITTÄISET VALMISTEET

7.1   Kunkin yksittäisen tuotteen kauppanimi(-nimet), lupanumero ja tarkka koostumus

| Kauppanimi | Deosan Activate Pre AG106
  Deosan Activate Pre |
| --- | --- |
| Lupanumero | EU-0019228-0001 1–1 |
| Yleisnimi | IUPAC-nimi | Käyttötarkoitus | CAS-numero | EY-numero | Pitoisuus (%) |
| Jodi | | Tehoaine | 7553-56-2 | 231-442-4 | 1,5 |

Kauppanimi

Deosan Activate Pre AG106

Deosan Activate Pre

Lupanumero

EU-0019228-0001 1–1

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Käyttötarkoitus

CAS-numero

EY-numero

Pitoisuus (%)

Jodi

Tehoaine

7553-56-2

231-442-4

1,5

7.2   Kunkin yksittäisen tuotteen kauppanimi(-nimet), lupanumero ja tarkka koostumus

| Kauppanimi | Deosan Activate Pre/Post Conc. AG218
  Deosan Activate Pre/Post Conc.
  Deosan Hitech concentrate
  Deosan Activate Pre/Post Plus Conc. AG218
  Deosan Activate Pre/Post Plus Conc.
  Iodine Concentrate |
| --- | --- |
| Lupanumero | EU-0019228-0002 1–1 |
| Yleisnimi | IUPAC-nimi | Käyttötarkoitus | CAS-numero | EY-numero | Pitoisuus (%) |
| Jodi | | Tehoaine | 7553-56-2 | 231-442-4 | 1,5 |

Kauppanimi

Deosan Activate Pre/Post Conc. AG218

Deosan Activate Pre/Post Conc.

Deosan Hitech concentrate

Deosan Activate Pre/Post Plus Conc. AG218

Deosan Activate Pre/Post Plus Conc.

Iodine Concentrate

Lupanumero

EU-0019228-0002 1–1

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Käyttötarkoitus

CAS-numero

EY-numero

Pitoisuus (%)

Jodi

Tehoaine

7553-56-2

231-442-4

1,5

META SPC 2

1.   META SPC 2 – HALLINNOLLISET TIEDOT

1.1   Meta SPC 2 – tunniste

| Tunniste | Meta SPC 2 – Deosan Activate BPF – RTU liquid |
| --- | --- |

Tunniste

Meta SPC 2 – Deosan Activate BPF – RTU liquid

1.2   Lupanumeron pääte

| Numero | 1–2 |
| --- | --- |

Numero

1–2

1.3   Tuotetyyppi(-tyypit)

| Tuotetyyppi(-tyypit) | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |

Tuotetyyppi(-tyypit)

PT03 – Eläinten hygienia

2.   META SPC 2 – KOOSTUMUS

2.1   Meta SPC 2 t – koostumus – laadulliset ja määrälliset tiedot

| Yleisnimi | IUPAC-nimi | Käyttötarkoitus | CAS-numero | EY-numero | Pitoisuus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vähintään | Enintään |
| Jodi | | Tehoaine | 7553-56-2 | 231-442-4 | 0,3 | 0,32 |

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Käyttötarkoitus

CAS-numero

EY-numero

Pitoisuus (%)

Vähintään

Enintään

Jodi

Tehoaine

7553-56-2

231-442-4

0,3

0,32

2.2   Meta SPC 2 – formuloinnin tyyppi (tyypit)

| Formulointi (formuloinnit) | AL – Kaikki muut nesteet |
| --- | --- |

Formulointi (formuloinnit)

AL – Kaikki muut nesteet

3.   META SPC 2 – VAARA- JA TURVALAUSEKKEET

| Vaaralausekkeet | Haitallista vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia. |
| --- | --- |
| Turvalausekkeet | Jos tarvitaan lääkinnällistä apua, näytä pakkaus tai varoitusetiketti.
  Säilytä lasten ulottumattomissa.
  Vältettävä päästämistä ympäristöön.
  Hävitä sisältö kansallisten määräysten mukaisesti..
  Hävitä pakkaus kansallisten määräysten mukaisesti.. |

Vaaralausekkeet

Haitallista vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia.

Turvalausekkeet

Jos tarvitaan lääkinnällistä apua, näytä pakkaus tai varoitusetiketti.

Säilytä lasten ulottumattomissa.

Vältettävä päästämistä ympäristöön.

Hävitä sisältö kansallisten määräysten mukaisesti..

Hävitä pakkaus kansallisten määräysten mukaisesti..

4.   META SPC 2 – SALLITTU KÄYTTÖ (SALLITUT KÄYTÖT)

4.1   Käytön kuvaus

Taulukko 12. Käyttö # 1 – lypsyä edeltävä desinfiointi, manuaalinen upotus (käyttövalmis liuos)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen upotus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti upottamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.
  3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä
  Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen upotus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti upottamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.1.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti upottamalla.

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos.Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä.

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.1.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.1.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.1.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.1.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.2   Käytön kuvaus

Taulukko 13. Käyttö # 2 – lypsyä edeltävä desinfiointi, manuaalinen vaahdotus (käyttövalmis liuos)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen vaahdotus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti vaahdottamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.
  3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä.
  Käytä enintään 5 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen vaahdotus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti vaahdottamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä.

Käytä enintään 5 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.2.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti vaahdottamalla.

3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä.

Käytä enintään 5 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.2.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.2.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.2.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.2.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.3   Käytön kuvaus

Taulukko 14. Käyttö # 3 – lypsyä edeltävä desinfiointi, manuaalinen suihkutus (käyttövalmis liuos)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen suihkutus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti suihkuttamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.
  3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä.
  Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen suihkutus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti suihkuttamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä.

Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.3.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti suihkuttamalla.

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä.

Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.3.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Käytä kemikaaleja kestäviä suojakäsineitä käsittelyn aikana (luvan haltija määrittää käsineiden materiaalin tuotetiedoissa).

4.3.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.3.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.3.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.4   Käytön kuvaus

Taulukko 15. Käyttö # 4 – lypsyn jälkeinen desinfiointi, manuaalinen upotus (käyttövalmis liuos)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen upotus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti upottamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.
  3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä.
  Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen upotus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti upottamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä.

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.4.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti upottamalla.

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä.

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.4.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.4.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.4.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.4.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.5   Käytön kuvaus

Taulukko 16. Käyttö # 5 – lypsyn jälkeinen desinfiointi, manuaalinen vaahdotus (käyttövalmis liuos)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen vaahdotus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti vaahdottamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.
  3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä.
  Käytä enintään 5 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen vaahdotus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti vaahdottamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä.

Käytä enintään 5 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.5.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti vaahdottamalla.)

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä.

Käytä enintään 5 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.5.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.5.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.5.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.5.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.6   Käytön kuvaus

Taulukko 17. Käyttö # 6 – lypsyn jälkeinen desinfiointi, manuaalinen suihkutus (käyttövalmis liuos)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen suihkutus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti suihkuttamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.
  3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä.
  Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen suihkutus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti suihkuttamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä.

Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.6.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti suihkuttamalla.

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä.

Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.6.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Käytä kemikaaleja kestäviä suojakäsineitä käsittelyn aikana (luvan haltija määrittää käsineiden materiaalin tuotetiedoissa).

4.6.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.6.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.6.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.7   Käytön kuvaus

Taulukko 18. Käyttö # 7 – lypsyn jälkeinen desinfiointi, automaattinen suihkutus (ei pidä yhdistää lypsyä edeltävään desinfiointiin, käyttövalmis liuos)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Automaattinen suihkutus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen automaattisesti suihkuttamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.
  5 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä. Ei saa yhdistää jodipitoisella valmisteella ennen lypsyä tehtävään desinfiointiin.
  Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Automaattinen suihkutus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen automaattisesti suihkuttamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

5 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä. Ei saa yhdistää jodipitoisella valmisteella ennen lypsyä tehtävään desinfiointiin.

Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.7.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen automaattisesti suihkuttamalla.

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

5 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä. Ei saa yhdistää jodipitoisella valmisteella ennen lypsyä tehtävään desinfiointiin.

Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.7.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.7.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.7.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.7.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.8   Käytön kuvaus

Taulukko 19. Käyttö # 8 – lypsyn jälkeinen desinfiointi, puoliautomaattinen upotus (käyttövalmis liuos)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Puoliautomaattinen upotus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen puoliautomaattisesti upottamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.
  3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä.
  Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Puoliautomaattinen upotus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen puoliautomaattisesti upottamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä.

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.8.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen puoliautomaattisesti upottamalla.

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä.

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.8.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.8.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.8.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.8.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.9   Käytön kuvaus

Taulukko 20. Käyttö # 9 – lypsyä edeltävä ja lypsyn jälkeinen desinfiointi, manuaalinen upotus (käyttövalmis liuos)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen upotus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä ja sen jälkeen.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti upottamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.
  3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa).
  Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen upotus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä ja sen jälkeen.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti upottamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa).

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.9.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti upottamalla.

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa).

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.9.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Käytä kemikaaleja kestäviä suojakäsineitä käsittelyn aikana (luvan haltija määrittää käsineiden materiaalin tuotetiedoissa).

4.9.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.9.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.9.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.10   Käytön kuvaus

Taulukko 21. Käyttö # 10 – lypsyä edeltävä ja lypsyn jälkeinen desinfiointi, manuaalinen vaahdotus (käyttövalmis liuos)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen vaahdotus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä ja sen jälkeen.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti vaahdottamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.
  3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa).
  Käytä enintään 5 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen vaahdotus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä ja sen jälkeen.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti vaahdottamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa).

Käytä enintään 5 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.10.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti vaahdottamalla.

3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa).

Käytä enintään 5 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.10.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Käytä kemikaaleja kestäviä suojakäsineitä käsittelyn aikana (luvan haltija määrittää käsineiden materiaalin tuotetiedoissa).

4.10.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.10.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.10.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.11   Käytön kuvaus

Taulukko 22. Käyttö # 11 – lypsyä edeltävä ja lypsyn jälkeinen desinfiointi, manuaalinen suihkutus (käyttövalmis liuos)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen suihkutus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä ja sen jälkeen.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti suihkuttamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) –
  Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.
  3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa).
  Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen suihkutus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä ja sen jälkeen.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti suihkuttamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) –

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa).

Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.11.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti suihkuttamalla.

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä liuos. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa).

Käytä enintään 15 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.11.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Käytä kemikaaleja kestäviä suojakäsineitä tuotteen käsittelyn aikana (luvan haltija määrittää käsineiden materiaalin tuotetiedoissa).

Käytä sopivia suojajalkineita (EN 13832) valmistetta käsiteltäessä.

Käytettävä suojahaalaria (vähintään tyyppi 6, EN 13034).

4.11.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.11.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.11.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

5.   YLEISET KÄYTTÖOHJEET (2) – META SPC 2

5.1   Käyttöohjeet

Valmisteen on oltava yli 20 °C:n lämpöistä ennen käyttöä.

| | Ennen lypsämistä: | Levitä valmistetta kuhunkin utareeseen koko pituudelta. |
| --- | --- | --- |

Ennen lypsämistä:

Levitä valmistetta kuhunkin utareeseen koko pituudelta.

| | Valmisteen on annettava vaikuttaa iholla vähintään 30 sekuntia, jotta se vaikuttaa tehokkaasti bakteereita ja hiivoja vastaan. |
| --- | --- |

Valmisteen on annettava vaikuttaa iholla vähintään 30 sekuntia, jotta se vaikuttaa tehokkaasti bakteereita ja hiivoja vastaan.

| | Poista valmiste kokonaan vaikutusajan jälkeen yhdellä talouspaperi-/kangasliinallavarmistaaksesi, että utareet ovat puhtaat ja kuivat. |
| --- | --- |

Poista valmiste kokonaan vaikutusajan jälkeen yhdellä talouspaperi-/kangasliinallavarmistaaksesi, että utareet ovat puhtaat ja kuivat.

| | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) |
| --- | --- |

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia)

| | Lypsämisen jälkeen: | Käytä valmistetta kuhunkin utareeseen koko pituudelta heti lypsämisen jälkeen. |
| --- | --- | --- |

Lypsämisen jälkeen:

Käytä valmistetta kuhunkin utareeseen koko pituudelta heti lypsämisen jälkeen.

| | On huolehdittava, ettei valmistetta poisteta käytön jälkeen, jotta se ehtii vaikuttaa riittävästi (esim. lehmiä seisotetaan vähintään 5 minuuttia) |
| --- | --- |

On huolehdittava, ettei valmistetta poisteta käytön jälkeen, jotta se ehtii vaikuttaa riittävästi (esim. lehmiä seisotetaan vähintään 5 minuuttia)

| | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) |
| --- | --- |

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia)

5.2   Riskinhallintatoimet

Tätä valmistetta voidaan käyttää desinfiointiin ennen lypsämistä ja lypsämisen jälkeen (enintään viisi annostelukertaa eläintä ja päivää kohden). Sitä ei kuitenkaan saa käyttää yhdessä toisen jodipohjaisen desinfiointiaineen kanssa.

Annostelupumpun käyttöä suositellaan valmisteen lisäämiseksi levitysvälineeseen.

5.3   Mahdolliset suorat tai epäsuorat haittavaikutukset, ensiapuohjeet sekä kiireelliset toimenpiteet ympäristön suojelemiseksi

Inhalaatio: Normaalikäytössä ei ole havaittu vaikutusta tai oireita.

Ihokontakti: Normaalikäytössä ei ole havaittu vaikutusta tai oireita.

Silmiin joutuminen: Normaalikäytössä ei ole havaittu vaikutusta tai oireita.

Nieleminen: Normaalikäytössä ei ole havaittu vaikutusta tai oireita

Inhalaation jälkeen: Siirrä henkilö raittiiseen ilmaan; ota yhteys lääkäriin, jos ilmenee oireita.

Ihokontaktin jälkeen: Pese heti vedellä ja saippualla ja huuhtele huolellisesti.

Silmiin joutumisen jälkeen: Huuhtele avointa silmää useita minuutteja juoksevalla vedellä (vähintään 15 minuuttia).

Nielemisen jälkeen: Huuhtele suu ja juo runsaasti vettä. Soita heti lääkärille.

Jos tarvitaan lääkärin apua, pidä valmisteen pakkaus tai tuoteseloste käsillä

Säilyvyys ja reaktiivisuus:

| | Reaktiivisuus: Ei tunnettuja reaktiivisuusuhkia normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

Reaktiivisuus: Ei tunnettuja reaktiivisuusuhkia normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa.

| | Kemiallinen stabiilisuus: Kemiallisesti stabiili normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

Kemiallinen stabiilisuus: Kemiallisesti stabiili normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa.

| | Vaarallisten reaktioiden mahdollisuus: Ei tunnettuja reaktiivisuusuhkia normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

Vaarallisten reaktioiden mahdollisuus: Ei tunnettuja reaktiivisuusuhkia normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa.

| | Vältettävät olosuhteet: Ei tiedossa normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

Vältettävät olosuhteet: Ei tiedossa normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa.

| | Vaaralliset hajoamistuotteet: Ei tiedossa normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

Vaaralliset hajoamistuotteet: Ei tiedossa normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa.

Ympäristönsuojelu:

| | Kouru runsaiden nestevuotojen varalta. |
| --- | --- |

Kouru runsaiden nestevuotojen varalta.

| | Säilö ja/tai imeytä vuoto inerttiin materiaaliin ja sijoita sopivaan säilytysastiaan. |
| --- | --- |

Säilö ja/tai imeytä vuoto inerttiin materiaaliin ja sijoita sopivaan säilytysastiaan.

| | Estä aineen pääseminen ojaan, viemäriin tai vesistöön. |
| --- | --- |

Estä aineen pääseminen ojaan, viemäriin tai vesistöön.

| | Säilö sopivaan astiaan hävittämistä varten. |
| --- | --- |

Säilö sopivaan astiaan hävittämistä varten.

| | Älä lisää vuotanutta materiaalia takaisin alkuperäiseen astiaan. |
| --- | --- |

Älä lisää vuotanutta materiaalia takaisin alkuperäiseen astiaan.

5.4   Ohjeet valmisteen ja sen pakkausten turvallisesta hävittämisestä

Tyhjät säiliöt pitää huuhdella kolmesti ennen hävittämistä

Utareiden kuivaamiseen ja tuotteen poistamiseen käytetyt paperipyyhkeet voi hävittää normaalin talousjätteen mukana.

Laimentamatonta valmistetta ei saa päästää viemäriin.

5.5   Säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa säilytysolosuhteissa

Valmiste tulee säilyttää alkuperäisessä suljetussa astiassa.

Suojaa pakkaselta

Ei saa säilyttää yli 30 asteen lämpötilassa

Säilyvyys 24 kk

6.   MUUT TIEDOT

—

7.   KOLMANNEN TASON TIEDOT: META SPC 2 – YKSITTÄISET VALMISTEET

7.1   Kunkin yksittäisen tuotteen kauppanimi(-nimet), lupanumero ja tarkka koostumus

| Kauppanimi | Deosan Activate Pre RTU AG108
  Deosan Activate Pre RTU |
| --- | --- |
| Lupanumero | EU-0019228-0003 1–2 |
| Yleisnimi | IUPAC-nimi | Käyttötarkoitus | CAS-numero | EY-numero | Pitoisuus (%) |
| Jodi | | Tehoaine | 7553-56-2 | 231-442-4 | 0,3 |

Kauppanimi

Deosan Activate Pre RTU AG108

Deosan Activate Pre RTU

Lupanumero

EU-0019228-0003 1–2

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Käyttötarkoitus

CAS-numero

EY-numero

Pitoisuus (%)

Jodi

Tehoaine

7553-56-2

231-442-4

0,3

7.2   Kunkin yksittäisen tuotteen kauppanimi(-nimet), lupanumero ja tarkka koostumus

| Kauppanimi | Deosan Activate Pre/Post AG217
  Deosan Activate Pre/Post
  Iodine Plus Pre & Post
  Deosan D4T Super AG211
  Agros Iodo
  Agros Iodo Multi
  Poviclyn liquido |
| --- | --- |
| Lupanumero | EU-0019228-0004 1–2 |
| Yleisnimi | IUPAC-nimi | Käyttötarkoitus | CAS-numero | EY-numero | Pitoisuus (%) |
| Jodi | | Tehoaine | 7553-56-2 | 231-442-4 | 0,3 |

Kauppanimi

Deosan Activate Pre/Post AG217

Deosan Activate Pre/Post

Iodine Plus Pre & Post

Deosan D4T Super AG211

Agros Iodo

Agros Iodo Multi

Poviclyn liquido

Lupanumero

EU-0019228-0004 1–2

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Käyttötarkoitus

CAS-numero

EY-numero

Pitoisuus (%)

Jodi

Tehoaine

7553-56-2

231-442-4

0,3

7.3   Kunkin yksittäisen tuotteen kauppanimi(-nimet), lupanumero ja tarkka koostumus

| Kauppanimi | Deosan Activate PVP Plus AG215
  Deosan Activate PVP Plus
  Agros Iodo-Prev POS-Ordenha
  Deosan Hitech 2 AG214
  Iodine Teat Dip Solution |
| --- | --- |
| Lupanumero | EU-0019228-0005 1–2 |
| Yleisnimi | IUPAC-nimi | Käyttötarkoitus | CAS-numero | EY-numero | Pitoisuus (%) |
| Jodi | | Tehoaine | 7553-56-2 | 231-442-4 | 0,3 |

Kauppanimi

Deosan Activate PVP Plus AG215

Deosan Activate PVP Plus

Agros Iodo-Prev POS-Ordenha

Deosan Hitech 2 AG214

Iodine Teat Dip Solution

Lupanumero

EU-0019228-0005 1–2

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Käyttötarkoitus

CAS-numero

EY-numero

Pitoisuus (%)

Jodi

Tehoaine

7553-56-2

231-442-4

0,3

META SPC 3

1.   META SPC 3 – HALLINNOLLISET TIEDOT

1.1   Meta SPC 3 – tunniste

| Tunniste | Meta SPC 3 – Deosan Activate BPF – RTU gel |
| --- | --- |

Tunniste

Meta SPC 3 – Deosan Activate BPF – RTU gel

1.2   Lupanumeron pääte

| Numero | 1–3 |
| --- | --- |

Numero

1–3

1.3   Tuotetyyppi(-tyypit)

| Tuotetyyppi(-tyypit) | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |

Tuotetyyppi(-tyypit)

PT03 – Eläinten hygienia

2.   META SPC 3 – KOOSTUMUS

2.1   Meta SPC 3 t – koostumus – laadulliset ja määrälliset tiedot

| Yleisnimi | IUPAC-nimi | Käyttötarkoitus | CAS-numero | EY-numero | Pitoisuus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vähintään | Enintään |
| Jodi | | Tehoaine | 7553-56-2 | 231-442-4 | 0,3 | 0,32 |

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Käyttötarkoitus

CAS-numero

EY-numero

Pitoisuus (%)

Vähintään

Enintään

Jodi

Tehoaine

7553-56-2

231-442-4

0,3

0,32

2.2   Meta SPC 3 – formuloinnin tyyppi (tyypit)

| Formulointi (formuloinnit) | GW – Vesiliukoinen geeli |
| --- | --- |

Formulointi (formuloinnit)

GW – Vesiliukoinen geeli

3.   META SPC 3 – VAARA- JA TURVALAUSEKKEET

| Vaaralausekkeet | Haitallista vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia. |
| --- | --- |
| Turvalausekkeet | Jos tarvitaan lääkinnällistä apua, näytä pakkaus tai varoitusetiketti.
  Säilytä lasten ulottumattomissa.
  Vältettävä päästämistä ympäristöön.
  Hävitä sisältö kansallisten määräysten mukaisesti.
  Hävitä pakkaus kansallisten määräysten mukaisesti. |

Vaaralausekkeet

Haitallista vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia.

Turvalausekkeet

Jos tarvitaan lääkinnällistä apua, näytä pakkaus tai varoitusetiketti.

Säilytä lasten ulottumattomissa.

Vältettävä päästämistä ympäristöön.

Hävitä sisältö kansallisten määräysten mukaisesti.

Hävitä pakkaus kansallisten määräysten mukaisesti.

4.   META SPC 3 – SALLITTU KÄYTTÖ (SALLITUT KÄYTÖT)

4.1   Käytön kuvaus

Taulukko 23. Käyttö # 1 – lypsyä edeltävä desinfiointi, manuaalinen upotus (käyttövalmis geeli)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen upotus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti upottamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä geeli. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.
  3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä.
  Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen upotus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti upottamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä geeli. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä.

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.1.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä manuaalisesti upottamalla.

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä geeli. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa ennen lypsyä per eläin per päivä.

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.1.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.1.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.1.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.1.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.2   Käytön kuvaus

Taulukko 24. Käyttö # 2 – lypsyn jälkeinen desinfiointi, manuaalinen upotus (käyttövalmis geeli)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen upotus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti upottamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä geeli. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.
  3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä.
  Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen upotus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti upottamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä geeli. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä.

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.2.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen manuaalisesti upottamalla.

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä geeli. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

2–3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä.

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.2.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.2.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.2.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.2.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.3   Käytön kuvaus

Taulukko 25. Käyttö # 3 – lypsyn jälkeinen desinfiointi, puoliautomaattinen upotus (käyttövalmis geeli)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Puoliautomaattinen upotus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.
  Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen puoliautomaattisesti upottamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä geeli. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.
  3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä.
  Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta. |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1,5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Puoliautomaattinen upotus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen lypsämisen jälkeen.

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen puoliautomaattisesti upottamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä geeli. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä.

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta.

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1,5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.3.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käytetään suoraan eläimen utareisiin lypsämisen jälkeen puoliautomaattisesti upottamalla.

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä geeli. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa lypsyn jälkeen per eläin per päivä.

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.3.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.3.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.3.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.3.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.4   Käytön kuvaus

Taulukko 26. Käyttö # 4 – lypsyä edeltävä ja lypsyn jälkeinen desinfiointi, manuaalinen upotus (käyttövalmis geeli)

| Valmisteryhmä | PT03 – Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | — |
| Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe) | Bakteerit
  Hiiva |
| Käyttöalue | sisäkäyttö
  Sisätilat |
| Annostelutapa/-tavat | Manuaalinen upotus
  Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä ja sen jälkeen.
  Käytetään suoraan utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti upottamalla. |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -
  Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä geeli. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.
  3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa)
  Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri
  200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri
  950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC) |

Valmisteryhmä

PT03 – Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

—

Kohdeorganismit (myös kehitysvaihe)

Bakteerit

Hiiva

Käyttöalue

sisäkäyttö

Sisätilat

Annostelutapa/-tavat

Manuaalinen upotus

Utareiden desinfiointiaine, käytetään suoraan lypsyeläimeen ennen lypsämistä ja sen jälkeen.

Käytetään suoraan utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti upottamalla.

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) -

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä geeli. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa)

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1, 5 & 20 litraa, HDPE- tai f-HDPE-kanisteri

200 litraa, HDPE- tai f-HDPE-tynnyri

950 litraa, HDPE- tai f-HPDE-säiliö (IBC)

4.4.1   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

Käytetään suoraan eläimen utareisiin ennen lypsämistä ja sen jälkeen manuaalisesti upottamalla.

Käyttövalmis, 0,3 % (painoprosenttia) jodia sisältävä geeli. Ei saa laimentaa ennen käyttöä.

3 käyttökertaa ennen lypsyä ja 3 kertaa sen jälkeen per eläin per päivä (enintään yhteensä 5 käyttökertaa)

Käytä enintään 10 ml valmistetta/eläin/käyttökerta

4.4.2   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Käytä kemikaaleja kestäviä suojakäsineitä käsittelyn aikana (luvan haltija määrittää käsineiden materiaalin tuotetiedoissa).

4.4.3   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.4.4   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

4.4.5   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso osa 5 – yleiset käyttöohjeet

5.   YLEISET KÄYTTÖOHJEET (3) – META SPC 3

5.1   Käyttöohjeet

Valmisteen on oltava yli 20 °C:n lämpöistä ennen käyttöä.

| | Ennen lypsämistä: | Levitä valmistetta kuhunkin utareeseen koko pituudelta. |
| --- | --- | --- |

Ennen lypsämistä:

Levitä valmistetta kuhunkin utareeseen koko pituudelta.

| | Valmisteen on annettava vaikuttaa iholla vähintään 30 sekuntia, jotta se vaikuttaa tehokkaasti bakteereita ja hiivoja vastaan. |
| --- | --- |

Valmisteen on annettava vaikuttaa iholla vähintään 30 sekuntia, jotta se vaikuttaa tehokkaasti bakteereita ja hiivoja vastaan.

| | Poista valmiste kokonaan vaikutusajan jälkeen yhdellä talouspaperi-/kangasliinallavarmistaaksesi, että utareet ovat puhtaat ja kuivat. |
| --- | --- |

Poista valmiste kokonaan vaikutusajan jälkeen yhdellä talouspaperi-/kangasliinallavarmistaaksesi, että utareet ovat puhtaat ja kuivat.

| | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) |
| --- | --- |

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia)

| | Lypsämisen jälkeen: | Käytä valmistetta kuhunkin utareeseen koko pituudelta heti lypsämisen jälkeen. |
| --- | --- | --- |

Lypsämisen jälkeen:

Käytä valmistetta kuhunkin utareeseen koko pituudelta heti lypsämisen jälkeen.

| | On huolehdittava, ettei valmistetta poisteta käytön jälkeen, jotta se ehtii vaikuttaa riittävästi (esim. lehmiä seisotetaan vähintään 5 minuuttia) |
| --- | --- |

On huolehdittava, ettei valmistetta poisteta käytön jälkeen, jotta se ehtii vaikuttaa riittävästi (esim. lehmiä seisotetaan vähintään 5 minuuttia)

| | Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia) |
| --- | --- |

Jodin käyttöpitoisuus 3 000 mg/kg (0,3 % painoprosenttia)

5.2   Riskinhallintatoimet

Tätä valmistetta voidaan käyttää desinfiointiin ennen lypsämistä ja lypsämisen jälkeen (enintään viisi annostelukertaa eläintä ja päivää kohden). Sitä ei kuitenkaan saa käyttää yhdessä toisen jodipohjaisen desinfiointiaineen kanssa.

Annostelupumpun käyttöä suositellaan valmisteen lisäämiseksi levitysvälineeseen.

5.3   Mahdolliset suorat tai epäsuorat haittavaikutukset, ensiapuohjeet sekä kiireelliset toimenpiteet ympäristön suojelemiseksi

Inhalaatio: Normaalikäytössä ei ole havaittu vaikutusta tai oireita.

Ihokontakti: Normaalikäytössä ei ole havaittu vaikutusta tai oireita.

Silmiin joutuminen: Normaalikäytössä ei ole havaittu vaikutusta tai oireita.

Nieleminen: Normaalikäytössä ei ole havaittu vaikutusta tai oireita

Inhalaation jälkeen: Siirrä henkilö raittiiseen ilmaan; ota yhteys lääkäriin, jos ilmenee oireita.

Ihokontaktin jälkeen: Pese heti vedellä ja saippualla ja huuhtele huolellisesti.

Silmiin joutumisen jälkeen: Huuhtele avointa silmää useita minuutteja juoksevalla vedellä (vähintään 15 minuuttia).

Nielemisen jälkeen: Huuhtele suu ja juo runsaasti vettä.

Soita heti lääkärille. Jos tarvitaan lääkärin apua, pidä valmisteen pakkaus tai tuoteseloste käsillä

Säilyvyys ja reaktiivisuus:

| | Reaktiivisuus: Ei tunnettuja reaktiivisuusuhkia normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

Reaktiivisuus: Ei tunnettuja reaktiivisuusuhkia normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa.

| | Kemiallinen stabiilisuus: Kemiallisesti stabiili normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

Kemiallinen stabiilisuus: Kemiallisesti stabiili normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa.

| | Vaarallisten reaktioiden mahdollisuus: Ei tunnettuja reaktiivisuusuhkia normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

Vaarallisten reaktioiden mahdollisuus: Ei tunnettuja reaktiivisuusuhkia normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa.

| | Vältettävät olosuhteet: Ei tiedossa normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

Vältettävät olosuhteet: Ei tiedossa normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa.

| | Vaaralliset hajoamistuotteet: Ei tiedossa normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

Vaaralliset hajoamistuotteet: Ei tiedossa normaaleissa säilytys- ja käyttöolosuhteissa.

Ympäristönsuojelu:

| | Kouru runsaiden nestevuotojen varalta. |
| --- | --- |

Kouru runsaiden nestevuotojen varalta.

| | Säilö ja/tai imeytä vuoto inerttiin materiaaliin ja sijoita sopivaan säilytysastiaan. |
| --- | --- |

Säilö ja/tai imeytä vuoto inerttiin materiaaliin ja sijoita sopivaan säilytysastiaan.

| | Estä aineen pääseminen ojaan, viemäriin tai vesistöön. |
| --- | --- |

Estä aineen pääseminen ojaan, viemäriin tai vesistöön.

| | Säilö sopivaan astiaan hävittämistä varten. |
| --- | --- |

Säilö sopivaan astiaan hävittämistä varten.

| | Älä lisää vuotanutta materiaalia takaisin alkuperäiseen astiaan. |
| --- | --- |

Älä lisää vuotanutta materiaalia takaisin alkuperäiseen astiaan.

5.4   Ohjeet valmisteen ja sen pakkausten turvallisesta hävittämisestä

Tyhjät säiliöt pitää huuhdella kolmesti ennen hävittämistä

Utareiden kuivaamiseen ja tuotteen poistamiseen käytetyt paperipyyhkeet voi hävittää normaalin talousjätteen mukana.

Laimentamatonta valmistetta ei saa päästää viemäriin.

5.5   Säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa säilytysolosuhteissa

Valmiste tulee säilyttää alkuperäisessä suljetussa astiassa.

Suojaa pakkaselta

Ei saa säilyttää yli 30 asteen lämpötilassa

Säilyvyys 18 kk

6.   MUUT TIEDOT

-

7.   KOLMANNEN TASON TIEDOT: META SPC 3 – YKSITTÄISET VALMISTEET

7.1   Kunkin yksittäisen tuotteen kauppanimi(-nimet), lupanumero ja tarkka koostumus

| Kauppanimi | Deosan Activate Barrier AG216
  Agros Iodo Pós
  Povisyl espeso |
| --- | --- |
| Lupanumero | EU-0019228-0006 1–3 |
| Yleisnimi | IUPAC-nimi | Käyttötarkoitus | CAS-numero | EY-numero | Pitoisuus (%) |
| Jodi | | Tehoaine | 7553-56-2 | 231-442-4 | 0,3 |

Kauppanimi

Deosan Activate Barrier AG216

Agros Iodo Pós

Povisyl espeso

Lupanumero

EU-0019228-0006 1–3

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Käyttötarkoitus

CAS-numero

EY-numero

Pitoisuus (%)

Jodi

Tehoaine

7553-56-2

231-442-4

0,3

---

(1)  Tässä osiossa annetut käyttöohjeet, riskinhallintatoimet ja muut käyttöohjeet pätevät kaikissa meta SPC 1:n mukaisissa sallituissa käytöissä.

(2)  Tässä osiossa annetut käyttöohjeet, riskinhallintatoimet ja muut käyttöohjeet pätevät kaikissa meta SPC 2:n mukaisissa sallituissa käytöissä.

(3)  Tässä osiossa annetut käyttöohjeet, riskinhallintatoimet ja muut käyttöohjeet pätevät kaikissa meta SPC 3:n mukaisissa sallituissa käytöissä.

---

PÄÄTÖKSET

| 14.3.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 72/50 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 72/50

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2019/404,

annettu 12 päivänä maaliskuuta 2019,

eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 1833)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista unionin sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/99/EY (3) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’, joissa on vahvistettu kotieläiminä pidettävissä tai luonnonvaraisissa sioissa esiintyneitä kyseisen taudin tapauksia. Kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevissa I–IV osassa määritetään ja luetellaan asianomaisten jäsenvaltioiden tiettyjä alueita, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on muutettu useita kertoja, jotta on voitu ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton epidemiologisessa tilanteessa unionissa tapahtuneet muutokset, jotka on huomioitava kyseisessä liitteessä. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/315 (5) Belgiassa, Bulgariassa ja Romaniassa esiintyneiden afrikkalaisen sikaruton tautitapausten vuoksi. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’, joissa on vahvistettu kotieläiminä pidettävissä tai luonnonvaraisissa sioissa esiintyneitä kyseisen taudin tapauksia. Kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevissa I–IV osassa määritetään ja luetellaan asianomaisten jäsenvaltioiden tiettyjä alueita, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on muutettu useita kertoja, jotta on voitu ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton epidemiologisessa tilanteessa unionissa tapahtuneet muutokset, jotka on huomioitava kyseisessä liitteessä. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/315 (5) Belgiassa, Bulgariassa ja Romaniassa esiintyneiden afrikkalaisen sikaruton tautitapausten vuoksi.

| (2) | Riski afrikkalaisen sikaruton leviämisestä luonnonvaraisiin lajeihin liittyy kyseisen taudin hitaaseen luonnolliseen leviämiseen luonnonvaraisten sikojen populaatioissa mutta myös ihmisen toimintaan, minkä taudin viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa osoittaa ja mistä esitetään näyttöä 14 päivänä heinäkuuta 2015 julkaistussa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’EFSA’, eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän lautakunnan tieteellisessä lausunnossa, 23 päivänä maaliskuuta 2017 julkaistussa EFSAn tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland”, 8 päivänä marraskuuta 2017 julkaistussa EFSAn tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland” ja 29 päivänä marraskuuta 2018 julkaistussa EFSAn tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union” (6). |
| --- | --- |

(2)

Riski afrikkalaisen sikaruton leviämisestä luonnonvaraisiin lajeihin liittyy kyseisen taudin hitaaseen luonnolliseen leviämiseen luonnonvaraisten sikojen populaatioissa mutta myös ihmisen toimintaan, minkä taudin viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa osoittaa ja mistä esitetään näyttöä 14 päivänä heinäkuuta 2015 julkaistussa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’EFSA’, eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän lautakunnan tieteellisessä lausunnossa, 23 päivänä maaliskuuta 2017 julkaistussa EFSAn tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland”, 8 päivänä marraskuuta 2017 julkaistussa EFSAn tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland” ja 29 päivänä marraskuuta 2018 julkaistussa EFSAn tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union” (6).

| (3) | Neuvoston direktiivissä 2002/60/EY (7) säädetään unionin vähimmäistoimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi. Erityisesti direktiivin 2002/60/EY 9 artiklassa säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostamisesta, kun afrikkalaisen sikaruton esiintyminen tietyllä tilalla olevissa sioissa on virallisesti vahvistettu, ja kyseisen direktiivin 10 ja 11 artiklassa säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeillä toteutettavista toimenpiteistä mainitun taudin leviämisen estämiseksi. Lisäksi direktiivin 2002/60/EY 15 artiklassa säädetään toimenpiteistä, jotka on toteutettava, kun on vahvistettu afrikkalaisen sikaruton esiintyminen luonnonvaraisissa sioissa, mukaan luettuna määritellyllä tartunta-alueella olevien sikatilojen asettaminen viralliseen valvontaan. Viimeaikaiset kokemukset ovat osoittaneet, että direktiivissä 2002/60/EY säädetyt toimenpiteet – ja erityisesti tartuntatilojen puhdistamista ja desinfiointia ja taudin hävittämistä luonnonvaraisesta sikakannasta koskevat toimenpiteet – ovat tehokkaita taudin leviämisen torjumisessa. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston direktiivissä 2002/60/EY (7) säädetään unionin vähimmäistoimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi. Erityisesti direktiivin 2002/60/EY 9 artiklassa säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostamisesta, kun afrikkalaisen sikaruton esiintyminen tietyllä tilalla olevissa sioissa on virallisesti vahvistettu, ja kyseisen direktiivin 10 ja 11 artiklassa säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeillä toteutettavista toimenpiteistä mainitun taudin leviämisen estämiseksi. Lisäksi direktiivin 2002/60/EY 15 artiklassa säädetään toimenpiteistä, jotka on toteutettava, kun on vahvistettu afrikkalaisen sikaruton esiintyminen luonnonvaraisissa sioissa, mukaan luettuna määritellyllä tartunta-alueella olevien sikatilojen asettaminen viralliseen valvontaan. Viimeaikaiset kokemukset ovat osoittaneet, että direktiivissä 2002/60/EY säädetyt toimenpiteet – ja erityisesti tartuntatilojen puhdistamista ja desinfiointia ja taudin hävittämistä luonnonvaraisesta sikakannasta koskevat toimenpiteet – ovat tehokkaita taudin leviämisen torjumisessa.

| (4) | Kun otetaan huomioon niiden toimenpiteiden tehokkuus, joita jäsenvaltiot toteuttavat direktiivin 2002/60/EY ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan b alakohdan, 10 artiklan 5 kohdan ja 15 artiklan mukaisesti ja jotka noudattavat maaeläinten terveyttä koskevassa Maailman eläintautijärjestön säännöstössä mainittuja afrikkalaista sikaruttoa koskevia riskinhallintatoimenpiteitä, tietyt täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa III osassa luetellut alueet Alytausin, Kaunon, Marijampolėsin, Šiauliųn, Tauragėsin ja Telšiųn piirikunnissa Liettuassa olisi nyt sisällytettävä kyseisessä liitteessä olevan II osan luetteloon, koska kolmen kuukauden ajanjakso tartuntatilojen lopullisen puhdistamisen ja desinfioinnin jälkeen on kulunut umpeen. Koska täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa III osassa luetellaan alueet, joilla epidemiologinen tilanne on hyvin dynaaminen ja vielä kehittyy, kyseisessä osassa lueteltuja alueita koskevissa muutoksissa olisi aina otettava huomioon vaikutukset ympäröiviin alueisiin. |
| --- | --- |

(4)

Kun otetaan huomioon niiden toimenpiteiden tehokkuus, joita jäsenvaltiot toteuttavat direktiivin 2002/60/EY ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan b alakohdan, 10 artiklan 5 kohdan ja 15 artiklan mukaisesti ja jotka noudattavat maaeläinten terveyttä koskevassa Maailman eläintautijärjestön säännöstössä mainittuja afrikkalaista sikaruttoa koskevia riskinhallintatoimenpiteitä, tietyt täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa III osassa luetellut alueet Alytausin, Kaunon, Marijampolėsin, Šiauliųn, Tauragėsin ja Telšiųn piirikunnissa Liettuassa olisi nyt sisällytettävä kyseisessä liitteessä olevan II osan luetteloon, koska kolmen kuukauden ajanjakso tartuntatilojen lopullisen puhdistamisen ja desinfioinnin jälkeen on kulunut umpeen. Koska täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa III osassa luetellaan alueet, joilla epidemiologinen tilanne on hyvin dynaaminen ja vielä kehittyy, kyseisessä osassa lueteltuja alueita koskevissa muutoksissa olisi aina otettava huomioon vaikutukset ympäröiviin alueisiin.

| (5) | Lisäksi kun otetaan huomioon niiden toimenpiteiden tehokkuus, joita Tšekki toteuttaa direktiivin 2002/60/EY ja erityisesti sen 15 artiklan mukaisesti ja joissa noudatetaan maaeläinten terveyttä koskevassa Maailman eläintautijärjestön säännöstössä mainittuja afrikkalaista sikaruttoa koskevia riskinhallintatoimenpiteitä, kaikki täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I ja II osassa luetellut Tšekin alueet olisi nyt poistettava kyseisessä liitteessä olevasta luettelosta ottaen huomioon tämän taudin suotuisa epidemiologinen tilanne kyseisessä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi kun otetaan huomioon niiden toimenpiteiden tehokkuus, joita Tšekki toteuttaa direktiivin 2002/60/EY ja erityisesti sen 15 artiklan mukaisesti ja joissa noudatetaan maaeläinten terveyttä koskevassa Maailman eläintautijärjestön säännöstössä mainittuja afrikkalaista sikaruttoa koskevia riskinhallintatoimenpiteitä, kaikki täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I ja II osassa luetellut Tšekin alueet olisi nyt poistettava kyseisessä liitteessä olevasta luettelosta ottaen huomioon tämän taudin suotuisa epidemiologinen tilanne kyseisessä jäsenvaltiossa.

| (6) | Luonnonvaraisissa sioissa Puolassa ja Unkarissa on helmikuussa 2019 ilmennyt uusia afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia, jotka on myös otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä. |
| --- | --- |

(6)

Luonnonvaraisissa sioissa Puolassa ja Unkarissa on helmikuussa 2019 ilmennyt uusia afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia, jotka on myös otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä.

| (7) | Helmikuussa 2019 havaittiin joitakin afrikkalaisen sikaruton tapauksia luonnonvaraisissa sioissa Hevesin ja Borsod-Abaúj-Zemplénin piirikunnissa Unkarissa täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa lueteltujen alueiden välittömässä läheisyydessä. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaukset luonnonvaraisissa sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautialueet Unkarissa olisi näin ollen nyt lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa. |
| --- | --- |

(7)

Helmikuussa 2019 havaittiin joitakin afrikkalaisen sikaruton tapauksia luonnonvaraisissa sioissa Hevesin ja Borsod-Abaúj-Zemplénin piirikunnissa Unkarissa täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa lueteltujen alueiden välittömässä läheisyydessä. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaukset luonnonvaraisissa sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautialueet Unkarissa olisi näin ollen nyt lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa.

| (8) | Helmikuussa 2019 havaittiin joitakin afrikkalaisen sikaruton tapauksia luonnonvaraisissa sioissa Mińskin piirikunnassa Puolassa täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa luetellun alueen välittömässä läheisyydessä. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaukset luonnonvaraisissa sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautialue Puolassa olisi näin ollen lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa. |
| --- | --- |

(8)

Helmikuussa 2019 havaittiin joitakin afrikkalaisen sikaruton tapauksia luonnonvaraisissa sioissa Mińskin piirikunnassa Puolassa täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa luetellun alueen välittömässä läheisyydessä. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaukset luonnonvaraisissa sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautialue Puolassa olisi näin ollen lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa.

| (9) | Helmikuussa 2019 havaittiin yksi afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa Bulgariassa Dobrichin alueella sellaisten alueiden välittömässä läheisyydessä, jotka mainitaan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautialue Bulgariassa olisi näin ollen lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa. |
| --- | --- |

(9)

Helmikuussa 2019 havaittiin yksi afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa Bulgariassa Dobrichin alueella sellaisten alueiden välittömässä läheisyydessä, jotka mainitaan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautialue Bulgariassa olisi näin ollen lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa.

| (10) | Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa ja torjua ennakoivasti taudin leviämiseen liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret uudet korkean riskin alueet Bulgarian, Liettuan, Puolan ja Unkarin osalta ja sisällytettävä ne täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I, II ja III osassa oleviin luetteloihin. Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(10)

Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa ja torjua ennakoivasti taudin leviämiseen liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret uudet korkean riskin alueet Bulgarian, Liettuan, Puolan ja Unkarin osalta ja sisällytettävä ne täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I, II ja III osassa oleviin luetteloihin. Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä olisi muutettava.

| (11) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 12 päivänä maaliskuuta 2019.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös 2014/709/EU, annettu 9 päivänä lokakuuta 2014, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa ja täytäntöönpanopäätöksen 2014/178/EU kumoamisesta (EUVL L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/315, annettu 21 päivänä helmikuuta 2019, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta (EUVL L 51, 22.2.2019, s. 53).

5

(6)  EFSA Journal (2015); 13(7):4163. EFSA Journal 2017;15(3):4732; EFSA Journal (2017); 15(11):5068. EFSA Journal 2018; 16(11):5494.

6

(7)  Neuvoston direktiivi 2002/60/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2002, erityissäännöksistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi ja direktiivin 92/119/ETY muuttamisesta Teschenin taudin ja afrikkalaisen sikaruton osalta (EYVL L 192, 20.7.2002, s. 27).

7

---

LIITE

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite seuraavasti:

”LIITE

I OSA

1.   Belgia

Seuraavat Belgian alueet:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France

| — | Rue Mersinhat |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat

| — | N818 |
| --- | --- |

—

N818

| — | N83: Le Buisson des Cailles |
| --- | --- |

—

N83: Le Buisson des Cailles

| — | Rue des Sources |
| --- | --- |

—

Rue des Sources

| — | Rue Antoine |
| --- | --- |

—

Rue Antoine

| — | Rue de la Cure |
| --- | --- |

—

Rue de la Cure

| — | Rue du Breux |
| --- | --- |

—

Rue du Breux

| — | Rue Blondiau |
| --- | --- |

—

Rue Blondiau

| — | Nouvelle Chiyue |
| --- | --- |

—

Nouvelle Chiyue

| — | Rue de Martué |
| --- | --- |

—

Rue de Martué

| — | Rue du Chêne |
| --- | --- |

—

Rue du Chêne

| — | Rue des Aubépines |
| --- | --- |

—

Rue des Aubépines

| — | N85: Rue des Iles, N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants jusque son intersection avec la Rue de la Motte, Rue de la Motte |
| --- | --- |

—

N85: Rue des Iles, N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants jusque son intersection avec la Rue de la Motte, Rue de la Motte

| — | Rue de Neufchâteau |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau

| — | Rue des Bruyères jusque son intersection avec la Rue de la Gaume (N801) |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères jusque son intersection avec la Rue de la Gaume (N801)

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la Rue de l'Accord |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la Rue de l'Accord

| — | Rue du Fet |
| --- | --- |

—

Rue du Fet

| — | N40: Route d'Arlon, Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle |
| --- | --- |

—

N40: Route d'Arlon, Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle

| — | Rue du Tombois |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois

| — | Rue Du Pierroy |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy

| — | Rue Saint-Orban |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban

| — | Rue Saint-Aubain |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain

| — | Rue des Cottages |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages

| — | Rue de Relune |
| --- | --- |

—

Rue de Relune

| — | Rue de Rulune |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune

| — | Route de l'Ermitage |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage

| — | N87: Route de Habay |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay

| — | Chemin des Ecoliers |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers

| — | Le Routy |
| --- | --- |

—

Le Routy

| — | Rue Burgknapp |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp

| — | Rue de la Halte |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte

| — | Rue du Centre |
| --- | --- |

—

Rue du Centre

| — | Rue de l'Eglise |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise

| — | Rue du Marquisat |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat

| — | Rue de la Carrière |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière

| — | Rue de la Lorraine |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine

| — | Rue du Beynert |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert

| — | Millewée |
| --- | --- |

—

Millewée

| — | Rue du Tram |
| --- | --- |

—

Rue du Tram

| — | Millewée |
| --- | --- |

—

Millewée

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg

| — | Frontière avec la France |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88 |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88

| — | La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411 |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N894 |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N894

| — | La N894 jusque son intersection avec la N801 |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la N801

| — | La N801 jusque son intersection avec la N891 |
| --- | --- |

—

La N801 jusque son intersection avec la N891

| — | La N83 jusque son intersection avec la N85 |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N85

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France

2.   Bulgaria

Seuraavat Bulgarian alueet:

| in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II |
| --- |

in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| whithin municipality of Dulovo:





  Boil, |
| --- |

whithin municipality of Dulovo:

Boil,

| Vokil, |
| --- |

Vokil,

| Grancharovo, |
| --- |

Grancharovo,

| Doletz, |
| --- |

Doletz,

| Oven, |
| --- |

Oven,

| Okorsh, |
| --- |

Okorsh,

| Oreshene, |
| --- |

Oreshene,

| Paisievo, |
| --- |

Paisievo,

| Pravda, |
| --- |

Pravda,

| Prohlada, |
| --- |

Prohlada,

| Ruyno, |
| --- |

Ruyno,

| Sekulovo, |
| --- |

Sekulovo,

| Skala, |
| --- |

Skala,

| Yarebitsa, |
| --- |

Yarebitsa,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| within municipality of Silistra:





  Vetren |
| --- |

within municipality of Silistra:

Vetren

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| whole municipality of General Toshevo, |
| --- |

whole municipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Viro

Seuraavat Viron alueet:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Unkari

Seuraavat Unkarin alueet:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na wschód i na południe od granicy powiatu miejskiego Elbląg i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na wschód i na południe od granicy powiatu miejskiego Elbląg i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jeziorany, Jonkowo i Świątki w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jeziorany, Jonkowo i Świątki w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim; |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim,

| gmina Żelechów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gmina Żelechów w powiecie garwolińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gmina Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

gmina Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy, Oleszyce i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy, Oleszyce i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Romania

Seuraavat Romanian alueet:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III, |
| --- | --- |

—

Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

II OSA

1.   Belgia

Seuraavat Belgian alueet:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville

| — | La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville

| — | La N83 jusque son intersection avec la N891 |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N891

| — | La N891 jusque son intersection avec la N801 |
| --- | --- |

—

La N891 jusque son intersection avec la N801

| — | La N801 jusque son intersection avec la N894 |
| --- | --- |

—

La N801 jusque son intersection avec la N894

| — | La N894 jusque son intersection avec la E25-E411 |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la E25-E411

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871 |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France

2.   Bulgaria

Seuraavat Bulgarian alueet:

| In Varna region





  Within municipality of Beloslav





  Razdelna |
| --- |

In Varna region

Within municipality of Beloslav

Razdelna

| within municipalty of Devnya





  Devnya |
| --- |

within municipalty of Devnya

Devnya

| Povelyanovo |
| --- |

Povelyanovo

| Padina, |
| --- |

Padina,

| within municipality of Vetrino:





  Gabarnitsa; |
| --- |

within municipality of Vetrino:

Gabarnitsa;

| within municipality of Provadiya:





  Staroselets, |
| --- |

within municipality of Provadiya:

Staroselets,

| Petrov dol, |
| --- |

Petrov dol,

| Provadiya, |
| --- |

Provadiya,

| Dobrina, |
| --- |

Dobrina,

| Manastir, |
| --- |

Manastir,

| Zhitnitsa, |
| --- |

Zhitnitsa,

| Tutrakantsi, |
| --- |

Tutrakantsi,

| Bozveliysko, |
| --- |

Bozveliysko,

| Barzitsa, |
| --- |

Barzitsa,

| Tchayka, |
| --- |

Tchayka,

| within municipality of Avren:





  Trastikovo, |
| --- |

within municipality of Avren:

Trastikovo,

| Sindel, |
| --- |

Sindel,

| Avren, |
| --- |

Avren,

| Kazashka reka, |
| --- |

Kazashka reka,

| Yunak, |
| --- |

Yunak,

| Tsarevtsi, |
| --- |

Tsarevtsi,

| Dabravino, |
| --- |

Dabravino,

| within municipality of Dalgopol:





  Tsonevo, |
| --- |

within municipality of Dalgopol:

Tsonevo,

| Velichkovo, |
| --- |

Velichkovo,

| within municipality of Dolni chiflik:





  Nova shipka, |
| --- |

within municipality of Dolni chiflik:

Nova shipka,

| Goren chiflik, |
| --- |

Goren chiflik,

| Pchelnik, |
| --- |

Pchelnik,

| Venelin, |
| --- |

Venelin,

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| within municipality of Dulovo:





  Varbino, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Varbino,

| Polkovnik Taslakovo, |
| --- |

Polkovnik Taslakovo,

| Kolobar, |
| --- |

Kolobar,

| Kozyak, |
| --- |

Kozyak,

| Mezhden, |
| --- |

Mezhden,

| Tcherkovna, |
| --- |

Tcherkovna,

| Dulovo, |
| --- |

Dulovo,

| Razdel, |
| --- |

Razdel,

| Tchernik, |
| --- |

Tchernik,

| Poroyno, |
| --- |

Poroyno,

| Vodno, |
| --- |

Vodno,

| Zlatoklas, |
| --- |

Zlatoklas,

| Tchernolik, |
| --- |

Tchernolik,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Dobrich-selska:





  Altsek, |
| --- |

within municipality of Dobrich-selska:

Altsek,

| Vodnyantsi, |
| --- |

Vodnyantsi,

| Feldfebel Denkovo, |
| --- |

Feldfebel Denkovo,

| Hitovo, |
| --- |

Hitovo,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| Angelariy, |
| --- |

Angelariy,

| Balik, |
| --- |

Balik,

| Bezmer, |
| --- |

Bezmer,

| Bozhan, |
| --- |

Bozhan,

| Bonevo, |
| --- |

Bonevo,

| Voynikovo, |
| --- |

Voynikovo,

| Glavantsi, |
| --- |

Glavantsi,

| Gradnitsa, |
| --- |

Gradnitsa,

| Guslar, |
| --- |

Guslar,

| Kableshkovo, |
| --- |

Kableshkovo,

| Kladentsi, |
| --- |

Kladentsi,

| Kochmar, |
| --- |

Kochmar,

| Mali izvor, |
| --- |

Mali izvor,

| Nova Kamena, |
| --- |

Nova Kamena,

| Onogur, |
| --- |

Onogur,

| Polkovnik Savovo, |
| --- |

Polkovnik Savovo,

| Popgruevo, |
| --- |

Popgruevo,

| Profesor Zlatarski, |
| --- |

Profesor Zlatarski,

| Sartents, |
| --- |

Sartents,

| Tervel, |
| --- |

Tervel,

| Chestimenstko, |
| --- |

Chestimenstko,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Viro

Seuraavat Viron alueet:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Unkari

Seuraavat Unkarin alueet:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705250, 705450, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705250, 705450, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų seniūnija, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų seniūnija,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim,

| gmina Dubeninki, część gminy Gołdap położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Dubeninki, część gminy Gołdap położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gminy Olecko, Świętajno, Wieliczki i część gminy Kowale Oleckie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 i na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kowale Oleckie, Guzy, Wężewo, Sokółki biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Olecko, Świętajno, Wieliczki i część gminy Kowale Oleckie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 i na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kowale Oleckie, Guzy, Wężewo, Sokółki biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie oleckim,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| powiat lidzbarski, |
| --- |

powiat lidzbarski,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim,

| gminy Niemce, Garbów i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Niemce, Garbów i Wólka w powiecie lubelskim,

| gmina Mełgiew i część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Mełgiew i część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim,

| gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gmina Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gmina Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim.

8.   Romania

Seuraavat Romanian alueet:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud.

III OSA

1.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos.

3.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Banie Mazurskie i część gminy Gołdap położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Banie Mazurskie i część gminy Gołdap położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim,

| część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy łączącą miejscowości Sokółki, Wężewo, Guzy, Kowale Oleckie do skrzyżowania z drogą nr 65 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnacą od tego skrzyżowania do północnej granicy gminy w powiecie oleckim, |
| --- |

część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy łączącą miejscowości Sokółki, Wężewo, Guzy, Kowale Oleckie do skrzyżowania z drogą nr 65 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnacą od tego skrzyżowania do północnej granicy gminy w powiecie oleckim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Cieszanów w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Cieszanów w powiecie lubaczowskim.

4.   Romania

Seuraavat Romanian alueet:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Partea din județu Arges cu următoarele comune:






  — | Comuna Bârla, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județu Arges cu următoarele comune:

—

Comuna Bârla,

| — | Comuna Miroși, |
| --- | --- |

—

Comuna Miroși,

| — | Comuna Popești, |
| --- | --- |

—

Comuna Popești,

| — | Comuna Ștefan cel Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Ștefan cel Mare,

| — | Comuna Slobozia, |
| --- | --- |

—

Comuna Slobozia,

| — | Comuna Mozăceni, |
| --- | --- |

—

Comuna Mozăceni,

| — | Comuna Negrași, |
| --- | --- |

—

Comuna Negrași,

| — | Comuna Izvoru, |
| --- | --- |

—

Comuna Izvoru,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Căldăraru, |
| --- | --- |

—

Comuna Căldăraru,

| — | Comuna Ungheni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ungheni,

| — | Comuna Hârsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Hârsești,

| — | Comuna Stolnici, |
| --- | --- |

—

Comuna Stolnici,

| — | Comuna Vulpești, |
| --- | --- |

—

Comuna Vulpești,

| — | Comuna Rociu, |
| --- | --- |

—

Comuna Rociu,

| — | Comuna Lunca Corbului, |
| --- | --- |

—

Comuna Lunca Corbului,

| — | Comuna Costești, |
| --- | --- |

—

Comuna Costești,

| — | Comuna Mărăsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Mărăsești,

| — | Comuna Poiana Lacului, |
| --- | --- |

—

Comuna Poiana Lacului,

| — | Comuna Vedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Vedea,

| — | Comuna Uda, |
| --- | --- |

—

Comuna Uda,

| — | Comuna Cuca, |
| --- | --- |

—

Comuna Cuca,

| — | Comuna Morărești, |
| --- | --- |

—

Comuna Morărești,

| — | Comuna Cotmeanaâ, |
| --- | --- |

—

Comuna Cotmeanaâ,

| — | Comuna Răchițele de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Răchițele de Jos,

| — | Comuna Drăganu-Olteni, |
| --- | --- |

—

Comuna Drăganu-Olteni,

| — | Comuna Băbana, |
| --- | --- |

—

Comuna Băbana,

| — | Comuna Bascov, |
| --- | --- |

—

Comuna Bascov,

| — | Comuna Moșoaia, |
| --- | --- |

—

Comuna Moșoaia,

| — | Municipiul Pitești, |
| --- | --- |

—

Municipiul Pitești,

| — | Comuna Albota, |
| --- | --- |

—

Comuna Albota,

| — | Comuna Oarja, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarja,

| — | Comuna Bradu, |
| --- | --- |

—

Comuna Bradu,

| — | Comuna Suseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Suseni,

| — | Comuna Căteasca, |
| --- | --- |

—

Comuna Căteasca,

| — | Comuna Rătești, |
| --- | --- |

—

Comuna Rătești,

| — | Comuna Teiu, |
| --- | --- |

—

Comuna Teiu,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani. |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani.

IV OSA

Italia

Seuraavat Italian alueet:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 14.3.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 72/81 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 72/81

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 120 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat maatalous- ja metsätraktoreihin sekä liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottorien hyväksyntää nettotehon, nettovääntömomentin ja polttoaineen ominaiskulutuksen mittauksen osalta [2019/405]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarja 02 – voimaantulopäivä: 29. joulukuuta 2018

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vaatimukset ja testit |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

7.

| 8. | Moottorityypin tai moottoriperheen tyyppihyväksynnän muuttaminen ja laajentaminen |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

10.

LIITTEET

| 1 | Valmistusasiakirjojen ja ilmoituslomakkeen mallit |
| --- | --- |

1

| 2 | Ilmoitus |
| --- | --- |

2

| 3 | Hyväksyntämerkit |
| --- | --- |

3

| 4 | Polttomoottorin nettotehon mittausmenetelmä |
| --- | --- |

4

| 5 | Moottorityyppien ja moottoriperheiden sekä niiden toimintamoodien määrittelyssä käytettävät parametrit |
| --- | --- |

5

| 6 | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen |
| --- | --- |

6

| 7 | Hyväksyntätesteissä ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden todentamisessa käytettävien vertailupolttoaineiden tekniset ominaisuudet |
| --- | --- |

7

1.   SOVELTAMISALA

1.1   Tätä sääntöä sovelletaan käyriin, jotka kuvaavat valmistajan ilmoittamaa seuraavissa ajoneuvoissa käytettävien polttomoottorien tehoa, vääntömomenttia ja polttoaineen ominaiskulutusta täydellä kuormalla moottorin pyörimisnopeuden funktiona:

| 1.1.1 | Luokan T ajoneuvot (1) |
| --- | --- |

1.1.1

Luokan T ajoneuvot (1)

1

| 1.1.2 | Liikkuvat työkoneet (1),joita käytetään vaihtelevalla tai tasaisella nopeudella. |
| --- | --- |

1.1.2

Liikkuvat työkoneet (1),joita käytetään vaihtelevalla tai tasaisella nopeudella.

1

1.2   Polttomoottorit kuuluvat johonkin seuraavista luokista:

| 1.2.1 | mäntäpolttomoottorit (kipinä- tai puristussytytysmoottorit) vapaamäntämoottoreita lukuun ottamatta |
| --- | --- |

1.2.1

mäntäpolttomoottorit (kipinä- tai puristussytytysmoottorit) vapaamäntämoottoreita lukuun ottamatta

| 1.2.2 | kiertomäntämoottorit (kipinä- tai puristussytytysmoottorit). |
| --- | --- |

1.2.2

kiertomäntämoottorit (kipinä- tai puristussytytysmoottorit).

2.   MÄÄRITELMÄT

| 2.1 | ’Moottorin hyväksynnällä’ tarkoitetaan moottorityypin hyväksymistä sille tämän säännön liitteessä 4 täsmennetyn menettelyn mukaisesti mitatun nettotehon osalta. |
| --- | --- |

2.1

’Moottorin hyväksynnällä’ tarkoitetaan moottorityypin hyväksymistä sille tämän säännön liitteessä 4 täsmennetyn menettelyn mukaisesti mitatun nettotehon osalta.

| 2.2 | ’Moottoriperheen hyväksynnällä’ tarkoitetaan moottoriperheen jäsenten hyväksymistä niille tämän säännön kohdissa 3 ja 4 täsmennetyn menettelyn mukaisesti määritetyn nettotehon osalta. |
| --- | --- |

2.2

’Moottoriperheen hyväksynnällä’ tarkoitetaan moottoriperheen jäsenten hyväksymistä niille tämän säännön kohdissa 3 ja 4 täsmennetyn menettelyn mukaisesti määritetyn nettotehon osalta.

| 2.3 | ’Vakionopeusmoottorilla’ tarkoitetaan moottoria, jonka tyyppihyväksyntä on rajoitettu vakionopeuskäyttöön, lukuun ottamatta moottoreita, joiden vakionopeustoiminto on poistettu tai otettu pois käytöstä. Siinä voi olla joutokäyntinopeus, jota voidaan käyttää käynnistyksessä taikka sammutuksessa, ja se voi olla varustettu säätimellä, joka on mahdollista asettaa eri nopeuksille silloin, kun moottori on pysähdyksissä. |
| --- | --- |

2.3

’Vakionopeusmoottorilla’ tarkoitetaan moottoria, jonka tyyppihyväksyntä on rajoitettu vakionopeuskäyttöön, lukuun ottamatta moottoreita, joiden vakionopeustoiminto on poistettu tai otettu pois käytöstä. Siinä voi olla joutokäyntinopeus, jota voidaan käyttää käynnistyksessä taikka sammutuksessa, ja se voi olla varustettu säätimellä, joka on mahdollista asettaa eri nopeuksille silloin, kun moottori on pysähdyksissä.

| 2.4 | ’Vakionopeuskäytöllä’ tarkoitetaan moottorin käyttöä säätimellä, joka valvoo automaattisesti käyttäjän ohjaussyötettä ja pitää moottorin käyntinopeuden samana myös kuormituksen vaihdellessa. |
| --- | --- |

2.4

’Vakionopeuskäytöllä’ tarkoitetaan moottorin käyttöä säätimellä, joka valvoo automaattisesti käyttäjän ohjaussyötettä ja pitää moottorin käyntinopeuden samana myös kuormituksen vaihdellessa.

| 2.5 | ’Typen oksidien poistojärjestelmällä’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää, jolla on tarkoitus vähentää typen oksidien (NOx) päästöjä (esimerkiksi passiivisia ja aktiivisia LNC-katalysaattoreita, NOx-adsorbtiota sekä selektiivistä katalyyttistä pelkistystä (SCR)). |
| --- | --- |

2.5

’Typen oksidien poistojärjestelmällä’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää, jolla on tarkoitus vähentää typen oksidien (NOx) päästöjä (esimerkiksi passiivisia ja aktiivisia LNC-katalysaattoreita, NOx-adsorbtiota sekä selektiivistä katalyyttistä pelkistystä (SCR)).

x

x

| 2.6 | ’Kaksipolttoainemoottorilla’ tarkoitetaan moottoria, joka on suunniteltu toimimaan samanaikaisesti nestemäisellä polttoaineella ja kaasumaisella polttoaineella siten, että kumpaakin polttoainetta syötetään erikseen ja että yhden polttoaineen kulutuksen määrä suhteessa toisen polttoaineen kulutuksen määrään voi vaihdella toiminnan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.6

’Kaksipolttoainemoottorilla’ tarkoitetaan moottoria, joka on suunniteltu toimimaan samanaikaisesti nestemäisellä polttoaineella ja kaasumaisella polttoaineella siten, että kumpaakin polttoainetta syötetään erikseen ja että yhden polttoaineen kulutuksen määrä suhteessa toisen polttoaineen kulutuksen määrään voi vaihdella toiminnan mukaisesti.

| 2.7 | ’Elektronisesti ohjatulla moottorilla’ tarkoitetaan moottoria, jossa käytetään elektronista ohjausta sekä polttoaineen ruiskutuksen määrän että sen ajoituksen määrittämiseen. |
| --- | --- |

2.7

’Elektronisesti ohjatulla moottorilla’ tarkoitetaan moottoria, jossa käytetään elektronista ohjausta sekä polttoaineen ruiskutuksen määrän että sen ajoituksen määrittämiseen.

| 2.8 | ’Moottoriperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää moottoreiden ryhmitystä, joka rakenteensa osalta täyttää tämän säännön liitteessä 5 määritellyt ryhmitysperusteet. |
| --- | --- |

2.8

’Moottoriperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää moottoreiden ryhmitystä, joka rakenteensa osalta täyttää tämän säännön liitteessä 5 määritellyt ryhmitysperusteet.

| 2.9 | ’Moottorityypillä’ tarkoitetaan sellaisten moottoreiden ryhmää, jotka eivät eroa toisistaan tämän säännön liitteessä 5 määriteltyjen olennaisten moottorin ominaisuuksien osalta. |
| --- | --- |

2.9

’Moottorityypillä’ tarkoitetaan sellaisten moottoreiden ryhmää, jotka eivät eroa toisistaan tämän säännön liitteessä 5 määriteltyjen olennaisten moottorin ominaisuuksien osalta.

| 2.10 | ’Pakokaasujen kierrätyksellä (EGR)’ tarkoitetaan sellaista teknistä laitetta, joka on osa päästöjenrajoitusjärjestelmää ja jolla vähennetään päästöjä siten, että palotilasta tulevat pakokaasut johdetaan takaisin moottoriin ja sekoitetaan tuloilmaan joko ennen palamistapahtumaa tai sen aikana, lukuun ottamatta venttiiliajoituksen käyttöä palotilaan jäävän ja tuloilmaan ennen palotapahtumaa tai sen aikana sekoittuvan pakokaasun määrän lisäämiseksi. |
| --- | --- |

2.10

’Pakokaasujen kierrätyksellä (EGR)’ tarkoitetaan sellaista teknistä laitetta, joka on osa päästöjenrajoitusjärjestelmää ja jolla vähennetään päästöjä siten, että palotilasta tulevat pakokaasut johdetaan takaisin moottoriin ja sekoitetaan tuloilmaan joko ennen palamistapahtumaa tai sen aikana, lukuun ottamatta venttiiliajoituksen käyttöä palotilaan jäävän ja tuloilmaan ennen palotapahtumaa tai sen aikana sekoittuvan pakokaasun määrän lisäämiseksi.

| 2.11 | ’Kaasumaisella polttoaineella’ tarkoitetaan polttoainetta, joka on täysin kaasumainen standardiolosuhteissa (298 K, absoluuttinen paine 101,3 kPa). |
| --- | --- |

2.11

’Kaasumaisella polttoaineella’ tarkoitetaan polttoainetta, joka on täysin kaasumainen standardiolosuhteissa (298 K, absoluuttinen paine 101,3 kPa).

| 2.12 | ’Polttomoottorilla’ tai ’moottorilla’ tarkoitetaan energiamuunninta, joka ei ole kaasuturbiini ja joka on suunniteltu muuntamaan kemiallinen energia (syöte) mekaaniseksi energiaksi (tuotos) sisäisen palamisprosessin avulla. Siihen kuuluvat, sikäli kuin ne on asennettu, tämän säännön noudattamiseksi tarvittava päästöjenrajoitusjärjestelmä sekä moottorin elektronisten ohjausyksiköiden ja muun voimalaitteen tai luokan T ajoneuvon tai liikkuvan työkoneen ohjausyksikön välinen tietoliikenneliitäntä (laitteisto ja viestit). |
| --- | --- |

2.12

’Polttomoottorilla’ tai ’moottorilla’ tarkoitetaan energiamuunninta, joka ei ole kaasuturbiini ja joka on suunniteltu muuntamaan kemiallinen energia (syöte) mekaaniseksi energiaksi (tuotos) sisäisen palamisprosessin avulla. Siihen kuuluvat, sikäli kuin ne on asennettu, tämän säännön noudattamiseksi tarvittava päästöjenrajoitusjärjestelmä sekä moottorin elektronisten ohjausyksiköiden ja muun voimalaitteen tai luokan T ajoneuvon tai liikkuvan työkoneen ohjausyksikön välinen tietoliikenneliitäntä (laitteisto ja viestit).

| 2.13 | ’λ-muutoskertoimella (Sλ)’ tarkoitetaan lauseketta, joka kuvaa moottorin hallintajärjestelmältä vaadittavaa ilman ylimäärän λ muutoksen mukautuvuutta, jos moottorin polttoaineena käytetään koostumukseltaan puhtaasta metaanista eroavaa kaasua. |
| --- | --- |

2.13

’λ-muutoskertoimella (Sλ)’ tarkoitetaan lauseketta, joka kuvaa moottorin hallintajärjestelmältä vaadittavaa ilman ylimäärän λ muutoksen mukautuvuutta, jos moottorin polttoaineena käytetään koostumukseltaan puhtaasta metaanista eroavaa kaasua.

λ

| 2.14 | ’Nestemäisellä polttoaineella’ tarkoitetaan polttoainetta, joka on nestemäisessä tilassa standardiolosuhteissa (298 K, absoluuttinen paine 101,3 kPa). |
| --- | --- |

2.14

’Nestemäisellä polttoaineella’ tarkoitetaan polttoainetta, joka on nestemäisessä tilassa standardiolosuhteissa (298 K, absoluuttinen paine 101,3 kPa).

| 2.15 | ’Nestemäistä polttoainetta käyttävällä tilalla’ tarkoitetaan kaksipolttoainemoottorin tavanomaista toimintatilaa, jonka aikana moottori ei käytä kaasumaista polttoainetta missään moottorin käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

2.15

’Nestemäistä polttoainetta käyttävällä tilalla’ tarkoitetaan kaksipolttoainemoottorin tavanomaista toimintatilaa, jonka aikana moottori ei käytä kaasumaista polttoainetta missään moottorin käyttöolosuhteissa.

| 2.16 | ’Valmistajalla’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka vastaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle kaikista moottorin hyväksyntään liittyvistä seikoista ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamisesta riippumatta siitä, osallistuuko henkilö suoraan hyväksyntämenettelyn kohteena olevan moottorin kaikkiin suunnittelu- ja rakennusvaiheisiin. |
| --- | --- |

2.16

’Valmistajalla’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka vastaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle kaikista moottorin hyväksyntään liittyvistä seikoista ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamisesta riippumatta siitä, osallistuuko henkilö suoraan hyväksyntämenettelyn kohteena olevan moottorin kaikkiin suunnittelu- ja rakennusvaiheisiin.

| 2.17 | ’Suurimmalla nettoteholla’ tarkoitetaan nettotehon suurinta arvoa moottorityypin nimellisen täyden kuormituksen tehokäyrällä. |
| --- | --- |

2.17

’Suurimmalla nettoteholla’ tarkoitetaan nettotehon suurinta arvoa moottorityypin nimellisen täyden kuormituksen tehokäyrällä.

| 2.18 | ’Suurimman nettotehon nopeudella’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa moottorin pyörimisnopeutta, jolla saadaan suurin nettoteho. |
| --- | --- |

2.18

’Suurimman nettotehon nopeudella’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa moottorin pyörimisnopeutta, jolla saadaan suurin nettoteho.

| 2.19 | ’Suurimmalla vääntömomentilla’ tarkoitetaan moottorin täyskuormituksella mitattua nettovääntömomentin enimmäisarvoa. |
| --- | --- |

2.19

’Suurimmalla vääntömomentilla’ tarkoitetaan moottorin täyskuormituksella mitattua nettovääntömomentin enimmäisarvoa.

| 2.20 | ’Suurimman vääntömomentin pyörimisnopeudella’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa moottorin pyörimisnopeutta, jolla moottorista saadaan suurin vääntömomentti. |
| --- | --- |

2.20

’Suurimman vääntömomentin pyörimisnopeudella’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa moottorin pyörimisnopeutta, jolla moottorista saadaan suurin vääntömomentti.

| 2.21 | ’Mekaanisesti ohjatulla moottorilla’ tarkoitetaan moottoria, jossa käytetään mekaanisia laitteita sekä polttoaineen syötön määrän että sen ajoituksen määrittämiseen. |
| --- | --- |

2.21

’Mekaanisesti ohjatulla moottorilla’ tarkoitetaan moottoria, jossa käytetään mekaanisia laitteita sekä polttoaineen syötön määrän että sen ajoituksen määrittämiseen.

| 2.22 | ’Nettoteholla’ tarkoitetaan testipenkissä kampiakselin tai vastaavan päästä saatua tehoa vastaavalla moottorin pyörimisnopeudella ja tämän säännön liitteen 1 taulukossa 4 lueteltujen apulaitteiden ja lisävarusteiden kanssa ja ulkoilman vertailuolosuhteissa määritettynä. |
| --- | --- |

2.22

’Nettoteholla’ tarkoitetaan testipenkissä kampiakselin tai vastaavan päästä saatua tehoa vastaavalla moottorin pyörimisnopeudella ja tämän säännön liitteen 1 taulukossa 4 lueteltujen apulaitteiden ja lisävarusteiden kanssa ja ulkoilman vertailuolosuhteissa määritettynä.

| 2.23 | ’Kantamoottorilla’ tarkoitetaan moottoria, joka on valittu moottoriperheestä siten, että se täyttää tämän säännön liitteen 5 vaatimukset. |
| --- | --- |

2.23

’Kantamoottorilla’ tarkoitetaan moottoria, joka on valittu moottoriperheestä siten, että se täyttää tämän säännön liitteen 5 vaatimukset.

| 2.24 | ’Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmällä’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää, joka on suunniteltu hiukkaspäästöjen vähentämiseen mekaanisen, aerodynaamisen taikka diffuusioon tai inertiaan perustuvan erottelun avulla. |
| --- | --- |

2.24

’Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmällä’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää, joka on suunniteltu hiukkaspäästöjen vähentämiseen mekaanisen, aerodynaamisen taikka diffuusioon tai inertiaan perustuvan erottelun avulla.

| 2.25 | ’Nettonimellisteholla’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa moottorin nettotehoa nimellisnopeudella. |
| --- | --- |

2.25

’Nettonimellisteholla’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa moottorin nettotehoa nimellisnopeudella.

| 2.26 | ’Nimellisnopeudella’ valmistajan suunnittelemaa suurinta moottorin rajoittimen sallimaa täyskuormitusnopeutta (*1) tai, jos rajoitinta ei ole, valmistajan määrittämää nopeutta, jolla moottori saavuttaa suurimman nettotehon. |
| --- | --- |

2.26

’Nimellisnopeudella’ valmistajan suunnittelemaa suurinta moottorin rajoittimen sallimaa täyskuormitusnopeutta (*1) tai, jos rajoitinta ei ole, valmistajan määrittämää nopeutta, jolla moottori saavuttaa suurimman nettotehon.

*1

| 2.27 | ’Reagenssilla’ tarkoitetaan kaikkia kuluvia aineita, joita tarvitaan ja käytetään jälkikäsittelyjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.27

’Reagenssilla’ tarkoitetaan kaikkia kuluvia aineita, joita tarvitaan ja käytetään jälkikäsittelyjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamiseksi.

| 2.28 | ’Vertailuteholla’ tarkoitetaan vaihtuvanopeuksisen moottorin suurinta nettotehoa ja vakionopeusmoottorin nimellisnettotehoa. |
| --- | --- |

2.28

’Vertailuteholla’ tarkoitetaan vaihtuvanopeuksisen moottorin suurinta nettotehoa ja vakionopeusmoottorin nimellisnettotehoa.

| 2.29 | ’Vertailutehonopeudella’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa moottorin pyörimisnopeutta, jolla vertailunettoteho saavutetaan. |
| --- | --- |

2.29

’Vertailutehonopeudella’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa moottorin pyörimisnopeutta, jolla vertailunettoteho saavutetaan.

| 2.30 | ’Regeneraatiolla’ tarkoitetaan tapahtumaa, jonka aikana päästötasot muuttuvat silloin, kun pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän suorituskykyä palautetaan tarkoituksellisesti ennalleen, ja joka voidaan luokitella joko jatkuvaksi regeneraatioksi tai ajoittaiseksi (jaksoittaiseksi) regeneraatioksi. |
| --- | --- |

2.30

’Regeneraatiolla’ tarkoitetaan tapahtumaa, jonka aikana päästötasot muuttuvat silloin, kun pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän suorituskykyä palautetaan tarkoituksellisesti ennalleen, ja joka voidaan luokitella joko jatkuvaksi regeneraatioksi tai ajoittaiseksi (jaksoittaiseksi) regeneraatioksi.

| 2.31 | ’Luvattomalla muuttamisella’ tarkoitetaan moottorinohjausjärjestelmän, mukaan lukien tällaisen järjestelmän ohjelmistot tai muut loogiset ohjausyksiköt, poiskytkemistä, säätämistä tai muuttamista, jonka tahallisena tai tahattomana vaikutuksena on moottorin suorituskyvyn muuttuminen. |
| --- | --- |

2.31

’Luvattomalla muuttamisella’ tarkoitetaan moottorinohjausjärjestelmän, mukaan lukien tällaisen järjestelmän ohjelmistot tai muut loogiset ohjausyksiköt, poiskytkemistä, säätämistä tai muuttamista, jonka tahallisena tai tahattomana vaikutuksena on moottorin suorituskyvyn muuttuminen.

| 2.32 | ’Vaihtuvanopeuksisella moottorilla’ tarkoitetaan moottoria, joka ei ole vakionopeusmoottori. |
| --- | --- |

2.32

’Vaihtuvanopeuksisella moottorilla’ tarkoitetaan moottoria, joka ei ole vakionopeusmoottori.

| 2.33 | ’Wobben indeksillä (W)’ tarkoitetaan kaasun tilavuusyksikköä kohti mitatun vastaavan lämpöarvon ja kaasun suhteellisen tiheyden neliöjuuren suhdetta samoissa vertailuolosuhteissa. |
| --- | --- |

2.33

’Wobben indeksillä (W)’ tarkoitetaan kaasun tilavuusyksikköä kohti mitatun vastaavan lämpöarvon ja kaasun suhteellisen tiheyden neliöjuuren suhdetta samoissa vertailuolosuhteissa.

Formula

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Moottorityypin tai moottoriperheen tyyppihyväksyntähakemuksen nettotehon mittauksen osalta tekee moottorin valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuutettu edustaja.

3.2   Hakijan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle valmistusasiakirjat, joihin on sisällytettävä seuraavat:

| a) | ilmoituslomake, jossa luetellaan vertailupolttoaineet ja valmistajan niin halutessa kohdassa 5.2.3 tarkoitetut ja tämän säännön liitteen 7 mukaisesti kuvatut muut mahdolliset määritetyt polttoaineet, polttoaineseokset tai polttoaine-emulsiot |
| --- | --- |

a)

ilmoituslomake, jossa luetellaan vertailupolttoaineet ja valmistajan niin halutessa kohdassa 5.2.3 tarkoitetut ja tämän säännön liitteen 7 mukaisesti kuvatut muut mahdolliset määritetyt polttoaineet, polttoaineseokset tai polttoaine-emulsiot

| b) | kaikki moottorityyppiä tai tapauksen mukaan kantamoottoria koskevat olennaiset tiedot, piirustukset, valokuvat ja muut tiedot |
| --- | --- |

b)

kaikki moottorityyppiä tai tapauksen mukaan kantamoottoria koskevat olennaiset tiedot, piirustukset, valokuvat ja muut tiedot

| c) | kaikki muut tiedot, joita tyyppihyväksyntäviranomainen pyytää tyyppihyväksyntähakemusmenettelyn yhteydessä |
| --- | --- |

c)

kaikki muut tiedot, joita tyyppihyväksyntäviranomainen pyytää tyyppihyväksyntähakemusmenettelyn yhteydessä

moottorityypin kuvaus ja tapauksen mukaan tämän säännön liitteessä 5 tarkoitetut moottoriperheen tiedot.

3.3   Valmistusasiakirjat voidaan toimittaa paperimuodossa tai teknisen tutkimuslaitoksen ja tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymässä sähköisessä muodossa.

3.3.1   Paperiversiona toimitetut hakemukset on toimitettava kolmena kappaleena. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina joko A4-kokoisina sivuina tai A4-kokoon taitettuna. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

3.4   Valmistajien on asetettava kohdassa 5 määriteltyjen tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavan tutkimuslaitoksen saataville moottori, joka on moottorityypin – taikka moottoriperheen tapauksessa tämän säännön liitteessä 5 kuvattujen kantamoottorin ominaisuuksien – mukainen.

3.5   Kun kyseessä on moottoriperheen tyyppihyväksyntää koskeva hakemus ja tutkimuslaitos katsoo valitun kantamoottorin osalta, ettei jätetty hakemus täysin edusta liitteessä 5 kuvattua moottoriperhettä, valmistajien on asetettava saataville vaihtoehtoinen ja tarvittaessa toinen kantamoottori, jonka tutkimuslaitos katsoo edustavan moottoriperhettä.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1   Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu moottori vastaa teholtaan kohdan 5 vaatimuksia, on kyseiselle moottorityypille tai -perheelle myönnettävä hyväksyntä.

4.2   Kullekin hyväksytylle moottorityypille tai moottoriperheelle on annettava hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (jotka tällä hetkellä ovat 02) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle moottorityypille tai -perheelle.

4.3   Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta moottorityypin tai moottoriperheen hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

4.4   Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksytyn moottorityypin tai moottoriperheen mukaiseen moottoriin on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen kohtaan lakisääteinen merkintä, joka koostuu seuraavista:

| 4.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), jotka ovat ympyrän sisällä, |
| --- | --- |

4.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), jotka ovat ympyrän sisällä,

2

| 4.4.2 | kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.
  Jos moottorin lakisääteinen merkintä ei näy poistamatta osia, ajoneuvonvalmistajan on kiinnitettävä kyseiseen luokan T ajoneuvoon tai liikkuvaan työkoneeseen näkyvään paikkaan kopio valmistajan toimittamasta merkinnästä. |
| --- | --- |

4.4.2

kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

Jos moottorin lakisääteinen merkintä ei näy poistamatta osia, ajoneuvonvalmistajan on kiinnitettävä kyseiseen luokan T ajoneuvoon tai liikkuvaan työkoneeseen näkyvään paikkaan kopio valmistajan toimittamasta merkinnästä.

4.5   Jos moottori on sellaisen tyypin tai perheen mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön mukaisesti maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön mukaisesti, kohdassa 4.4.1 tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella hyväksyntä on myönnetty tämän säännön mukaisesti, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 tarkoitetun tunnuksen oikealle puolelle.

4.6   Lakisääteinen merkintä on sijoitettava valmistajan hyväksyttyyn tyyppiin kiinnittämään tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

4.7   Tämän säännön liitteessä 3 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

4.8   Jokaisessa tämän säännön mukaisesti hyväksytyn moottorityypin tai moottoriperheen mukaisessa moottorissa on oltava hyväksyntämerkin lisäksi seuraavat merkinnät:

| a) | moottorin valmistajan tavaramerkki tai kauppanimi ja yhteysosoite |
| --- | --- |

a)

moottorin valmistajan tavaramerkki tai kauppanimi ja yhteysosoite

| b) | valmistajan nimitys moottorityypille tai perheeseen kuuluvan moottorityypin tapauksessa moottoriperheelle |
| --- | --- |

b)

valmistajan nimitys moottorityypille tai perheeseen kuuluvan moottorityypin tapauksessa moottoriperheelle

| c) | moottorikohtainen tunnistenumero. |
| --- | --- |

c)

moottorikohtainen tunnistenumero.

5.   VAATIMUKSET JA TESTIT

5.1   Yleistä

Komponentit, jotka voivat vaikuttaa moottorin tehoon, on suunniteltava, valmistettava ja asennettava siten, että moottori täyttää tämän säännön vaatimukset tavanomaisessa käytössä siihen mahdollisesti kohdistuvasta tärinästä huolimatta.

5.1.1   Moottorin nettoteho, joka on mitattu tämän säännön liitteessä 4 esitettyjen testausolosuhteiden ja yksityiskohtaisten teknisten menettelyjen mukaisesti käyttäen kohdassa 5.2.3 määriteltyjä polttoaineita ja korjattu tämän säännön liitteen 4 kohdassa 5 määritellyillä tehonkorjaustekijöillä, ei tällöin saa poiketa valmistajan ilmoittamista tehokäyristä enempää kuin kohdassa 5.3 annettujen toleranssien verran.

5.2   Polttomoottoreille tehtävien testien kuvaus

5.2.1   Nettotehotesti koostuu joko

| a) | mekaanisesti ohjattujen kipinäsytytysmoottorien tapauksessa testauksesta täydellä kaasulla ja mekaanisesti ohjattujen puristussytytysmoottorien tapauksessa testauksesta polttoaineenruiskutuspumppu säädettynä kiinteästi täyskuormitukselle tai |
| --- | --- |

a)

mekaanisesti ohjattujen kipinäsytytysmoottorien tapauksessa testauksesta täydellä kaasulla ja mekaanisesti ohjattujen puristussytytysmoottorien tapauksessa testauksesta polttoaineenruiskutuspumppu säädettynä kiinteästi täyskuormitukselle tai

| b) | elektronisesti ohjattujen moottorien tapauksessa testauksesta sellaisilla polttoainejärjestelmän säädöillä, joilla saadaan valmistajan täsmentämä teho. |
| --- | --- |

b)

elektronisesti ohjattujen moottorien tapauksessa testauksesta sellaisilla polttoainejärjestelmän säädöillä, joilla saadaan valmistajan täsmentämä teho.

Moottori on varusteltava tämän säännön liitteen 4 taulukossa 1 esitetyn mukaisesti.

5.2.2   On tehtävä mittauksia riittävän monilla moottorin pyörimisnopeuksilla, jotta voidaan asianmukaisesti määritellä tehoa, vääntömomenttia ja polttoaineen ominaiskulutusta kuvaavat käyrät valmistajan suosittelemista moottorin pyörimisnopeuden pienimmistä arvoista suurimpiin arvoihin. Näihin nopeuksiin on sisällyttävä pyörimisnopeudet, joilla moottori tuottaa nettonimellistehonsa, suurimman tehonsa ja suurimman vääntömomenttinsa.

5.2.3   Moottorityypin tai -perheen testaamisessa on käytettävä tapauksen mukaan seuraavia liitteessä 7 kuvattuja vertailupolttoaineita tai polttoaineyhdistelmiä:

| a) | diesel |
| --- | --- |

a)

diesel

| b) | bensiini |
| --- | --- |

b)

bensiini

| c) | bensiini-öljysekoitus kaksitahtisiin kipinäsytytysmoottoreihin |
| --- | --- |

c)

bensiini-öljysekoitus kaksitahtisiin kipinäsytytysmoottoreihin

| d) | maakaasu/biometaani |
| --- | --- |

d)

maakaasu/biometaani

| e) | nestekaasu |
| --- | --- |

e)

nestekaasu

| f) | etanoli. |
| --- | --- |

f)

etanoli.

Moottorityypin tai moottoriperheen on lisäksi täytettävä kohdassa 5.1.1 asetetut vaatimukset, jotka koskevat muita määriteltyjä polttoaineita, polttoaineseoksia tai polttoaine-emulsioita, jotka valmistaja on sisällyttänyt tyyppihyväksyntähakemukseen ja jotka on kuvailtu tämän säännön liitteessä 1.

5.2.3.1   Käytetty polttoaine on ilmoitettava testausselosteessa.

5.2.4   Mittaukset on tehtävä tämän säännön liitteen 4 määräysten mukaisesti.

5.2.5   Testausselosteeseen on sisällytettävä tämän säännön liitteen 2 lisäyksessä A.1 luetellut tulokset ja kaikki laskutoimitukset, joita nettotehon selvittäminen edellyttää, sekä tämän säännön liitteessä 1 luetellut moottorin ominaispiirteet.

5.3   Tulosten tulkitseminen

5.3.1   Nettoteho

Valmistajan ilmoittama moottorityypin (tai kantamoottorin) nettotehoa kuvaava käyrä on hyväksyttävä, jos se ei poikkea enempää kuin seuraavassa taulukossa ilmoitettujen arvojen verran niistä korjatuista arvoista, jotka tutkimuslaitos on mitannut testattavaksi toimitetusta moottorista.

| Moottorityyppi | Vertailuteho [%] | Muut käyrän mittauspisteet [%] | Moottorin pyörimisnopeuden toleranssi [%] |
| --- | --- | --- | --- |
| Yleinen | ± 2 | ± 4 | ± 1,5 |
| Säätimellä varustetut bensiinikäyttöiset kipinäsytytysmoottorit | ± 4 | ± 6 | ± 4 |
| Bensiinikäyttöiset kipinäsytytysmoottorit ilman säädintä | ± 4 | ± 10 | ± 4 |

Moottorityyppi

Vertailuteho [%]

Muut käyrän mittauspisteet [%]

Moottorin pyörimisnopeuden toleranssi [%]

Yleinen

± 2

± 4

± 1,5

Säätimellä varustetut bensiinikäyttöiset kipinäsytytysmoottorit

± 4

± 6

± 4

Bensiinikäyttöiset kipinäsytytysmoottorit ilman säädintä

± 4

± 10

± 4

5.3.2   Vertailutehonopeus

Valmistajan ilmoittama vertailutehonopeus saa poiketa enintään 100 rpm arvosta, jonka tutkimuslaitos on mitannut testattavaksi toimitetusta moottorista. Bensiinikäyttöisten kipinäsytytysmoottorien tapauksessa valmistajan ilmoittama vertailutehonopeus saa poiketa tutkimuslaitoksen mittaamasta testattavan moottorin arvosta enintään 150 rpm, kun moottori on varustettu säätimellä, ja ilman säädintä olevien moottorien tapauksessa enintään 350 rpm tai 4 prosenttia sen mukaan, kumpi arvoista on pienempi.

5.3.3   Polttoaineenkulutus

Valmistajan ilmoittama moottorityypin (tai kantamoottorin) polttoaineen ominaiskulutusta kuvaava käyrä on hyväksyttävä, jos se ei poikkea missään mittauspisteessä enempää kuin ± 8 prosenttia niistä arvoista, jotka tutkimuslaitos on mitannut testattavaksi toimitetusta moottorista.

5.3.4   Moottoriperhe

Jos kantamoottori on kohdissa 5.3.1 ja 5.3.2 esitettyjen vaatimusten mukainen, hyväksyntä laajennetaan automaattisesti koskemaan moottoriperheen jäsenten kaikkia ilmoitettuja käyriä.

5.4   Moottorityypit ja moottoriperheet on suunniteltava ja niihin on asennettava moottorinohjausstrategioita siten, että niiden luvaton muuttaminen estetään mahdollisuuksien mukaan.

6.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavien vaatimusten on täytyttävä:

| 6.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksytyt moottorit on valmistettava siten, että ne ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. |
| --- | --- |

6.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksytyt moottorit on valmistettava siten, että ne ovat hyväksytyn tyypin mukaisia.

| 6.2 | Tämän säännön liitteessä 6 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

6.2

Tämän säännön liitteessä 6 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

7.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

7.1   Moottorityypille tai moottoriperheelle tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 6.1 esitetyt vaatimukset eivät täyty tai jos hyväksyntämerkillä varustettu moottorityyppi tai moottoriperhe ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä.

7.2   Jos tätä sääntöä soveltava vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

8.   MOOTTORITYYPIN TAI MOOTTORIPERHEEN TYYPPIHYVÄKSYNNÄN MUUTTAMINEN JA LAAJENTAMINEN

8.1   Kaikista moottorityypin tai moottoriperheen muutoksista, jotka koskevat liitteessä 1 esitettyjä ominaisuuksia, on ilmoitettava moottorityypin tai moottoriperheen hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi tämän jälkeen joko

| 8.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että moottori täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset, tai |
| --- | --- |

8.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että moottori täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset, tai

| 8.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

8.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

8.2   Hyväksynnän vahvistaminen tai sen epääminen annetaan tiedoksi kohdan 4.3 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille, ja tässä yhteydessä täsmennetään kohteena olevat muutokset.

8.3   Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

9.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön nojalla hyväksytyn moottorityypin tai moottoriperheen valmistuksen, hänen on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä.

---

(1)  Sellaisina kuin ne määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.6) kohdassa 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(*1)  Sihteeristön huomautus: tässä säännössä ’nopeudella’ tarkoitetaan ’moottorin pyörimisnopeutta’.

*1

(2)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6/Annex 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

---

LIITE 1

VALMISTUSASIAKIRJOJEN JA ILMOITUSLOMAKKEEN MALLIT

1.   VALMISTUSASIAKIRJAT

Tämän säännön kohdassa 3 tarkoitettuihin valmistusasiakirjoihin on sisällyttävä seuraavat:

| 1.1 | Sisällysluettelo. |
| --- | --- |

1.1

Sisällysluettelo.

| 1.2 | Valmistajan ilmoitus ja sitä tukevat tiedot, jotka osoittavat, että asennetut moottorinohjausstrategiat on suunniteltu sillä tavalla, että kohdassa 5.4 tarkoitettu asetusten luvaton muuttaminen estetään mahdollisuuksien mukaan.






  1.2.1 | Niitä elektronisesti ohjattuja moottorityyppejä ja moottoriperheitä, joissa on elektroninen ohjausyksikkö (ECU) osana moottorinohjausjärjestelmää, koskeviin tietoihin on sisällyttävä kuvaus keinoista, joilla estetään elektronisen ohjausyksikön asetusten luvaton muuttaminen ja yksikön muunteleminen, mukaan luettuna järjestely, jolla elektroninen ohjausyksikkö voidaan päivittää valmistajan hyväksymällä ohjelmalla tai kalibrointilaitteella. |
| --- | --- | --- |

1.2

Valmistajan ilmoitus ja sitä tukevat tiedot, jotka osoittavat, että asennetut moottorinohjausstrategiat on suunniteltu sillä tavalla, että kohdassa 5.4 tarkoitettu asetusten luvaton muuttaminen estetään mahdollisuuksien mukaan.

1.2.1

Niitä elektronisesti ohjattuja moottorityyppejä ja moottoriperheitä, joissa on elektroninen ohjausyksikkö (ECU) osana moottorinohjausjärjestelmää, koskeviin tietoihin on sisällyttävä kuvaus keinoista, joilla estetään elektronisen ohjausyksikön asetusten luvaton muuttaminen ja yksikön muunteleminen, mukaan luettuna järjestely, jolla elektroninen ohjausyksikkö voidaan päivittää valmistajan hyväksymällä ohjelmalla tai kalibrointilaitteella.

| 1.2.2 | Mekaanisesti ohjattujen moottorityyppien ja moottoriperheiden tapauksessa tietoihin on sisällyttävä kuvaus toimenpiteistä, joilla estetään moottorinohjausjärjestelmän säädettävien parametrien luvaton muuttaminen ja järjestelmän muunteleminen. Niihin on kuuluttava luvattoman muuttamisen estävät komponentit, kuten kaasuttimen rajoitintulpat, tai kaasuttimen säätöruuvien sinetöiminen tai erityiset ruuvit, joita käyttäjät eivät pysty säätämään. |
| --- | --- |

1.2.2

Mekaanisesti ohjattujen moottorityyppien ja moottoriperheiden tapauksessa tietoihin on sisällyttävä kuvaus toimenpiteistä, joilla estetään moottorinohjausjärjestelmän säädettävien parametrien luvaton muuttaminen ja järjestelmän muunteleminen. Niihin on kuuluttava luvattoman muuttamisen estävät komponentit, kuten kaasuttimen rajoitintulpat, tai kaasuttimen säätöruuvien sinetöiminen tai erityiset ruuvit, joita käyttäjät eivät pysty säätämään.

| 1.3 | Kuvaus tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevista yleisistä laadunvarmistuksen hallintajärjestelmistä tämän säännön kohdan 6 mukaisesti. |
| --- | --- |

1.3

Kuvaus tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevista yleisistä laadunvarmistuksen hallintajärjestelmistä tämän säännön kohdan 6 mukaisesti.

| 1.4 | Tämän liitteen kohdan 2 mukainen ilmoituslomake täytettynä.






  1.4.1 | Jos moottorin hyväksymistä varten annetun ilmoituslomakkeen tietoja muutetaan, valmistajan on toimitettava kyseisen asiakirjan muutetut sivut hyväksyntäviranomaiselle sekä selkeästi ilmoitettava tehdyt muutokset ja uuden asiakirjan antamispäivä. |
| --- | --- | --- |

1.4

Tämän liitteen kohdan 2 mukainen ilmoituslomake täytettynä.

1.4.1

Jos moottorin hyväksymistä varten annetun ilmoituslomakkeen tietoja muutetaan, valmistajan on toimitettava kyseisen asiakirjan muutetut sivut hyväksyntäviranomaiselle sekä selkeästi ilmoitettava tehdyt muutokset ja uuden asiakirjan antamispäivä.

| 1.5 | Kaikki merkitykselliset tiedot, piirustukset, valokuvat ja muut ilmoituslomakkeessa edellytetyt tiedot. |
| --- | --- |

1.5

Kaikki merkitykselliset tiedot, piirustukset, valokuvat ja muut ilmoituslomakkeessa edellytetyt tiedot.

2.   ILMOITUSLOMAKE

Ilmoituslomakkeessa on oltava hakijan antama viitenumero.

2.1   Kaikissa ilmoituslomakkeissa on oltava

| 2.1.1 | tämän liitteen lisäyksen A.1 osan A mukaiset yleiset tiedot |
| --- | --- |

2.1.1

tämän liitteen lisäyksen A.1 osan A mukaiset yleiset tiedot

| 2.1.2 | tämän liitteen lisäyksen A.1 osan B mukaiset tiedot, joita tarvitaan kaikkien tyyppihyväksyttävien, samaan perheeseen kuuluvien moottorityyppien yhteisten suunnitteluparametrien yksilöimiseksi tai joita sovelletaan moottorityyppiin, jos se ei ole osa moottoriperhettä |
| --- | --- |

2.1.2

tämän liitteen lisäyksen A.1 osan B mukaiset tiedot, joita tarvitaan kaikkien tyyppihyväksyttävien, samaan perheeseen kuuluvien moottorityyppien yhteisten suunnitteluparametrien yksilöimiseksi tai joita sovelletaan moottorityyppiin, jos se ei ole osa moottoriperhettä

| 2.1.3 | tämän liitteen lisäyksen A.1 osan C mukaiset tiedot. |
| --- | --- |

2.1.3

tämän liitteen lisäyksen A.1 osan C mukaiset tiedot.

2.2   Ilmoituslomakkeen laatimista koskevat selitykset

| 2.2.1 | Kohtien 2.1.2 ja 2.1.3 tiedot voidaan hyväksyntäviranomaisen suostumuksella esittää vaihtoehtoisessa muodossa. |
| --- | --- |

2.2.1

Kohtien 2.1.2 ja 2.1.3 tiedot voidaan hyväksyntäviranomaisen suostumuksella esittää vaihtoehtoisessa muodossa.

| 2.2.2 | Varattu |
| --- | --- |

2.2.2

Varattu

| 2.2.3 | Lomakkeessa luetellaan vain ne tämän liitteen kohdat, jotka ovat merkityksellisiä tietyn moottoriperheen, tiettyjen samaan moottoriperheeseen kuuluvien moottorityyppien taikka moottorityypin osalta. Luettelossa on joka tapauksessa noudatettava ehdotettua numerointijärjestelmää. |
| --- | --- |

2.2.3

Lomakkeessa luetellaan vain ne tämän liitteen kohdat, jotka ovat merkityksellisiä tietyn moottoriperheen, tiettyjen samaan moottoriperheeseen kuuluvien moottorityyppien taikka moottorityypin osalta. Luettelossa on joka tapauksessa noudatettava ehdotettua numerointijärjestelmää.

| 2.2.4 | Jos jossakin kohdassa annetaan useita vinoviivalla erotettuja vaihtoehtoja, käyttämättömät vaihtoehdot viivataan yli tai ainoastaan valitut vaihtoehdot jätetään näkyviin. |
| --- | --- |

2.2.4

Jos jossakin kohdassa annetaan useita vinoviivalla erotettuja vaihtoehtoja, käyttämättömät vaihtoehdot viivataan yli tai ainoastaan valitut vaihtoehdot jätetään näkyviin.

| 2.2.5 | Jos moottorin tietyn ominaisuuden kohdalla sama arvo tai kuvaus koskee useita tai kaikkia moottoriperheen jäseniä, kyseiset solut voidaan yhdistää. |
| --- | --- |

2.2.5

Jos moottorin tietyn ominaisuuden kohdalla sama arvo tai kuvaus koskee useita tai kaikkia moottoriperheen jäseniä, kyseiset solut voidaan yhdistää.

| 2.2.6 | Kun edellytetään kuvaa, kaaviota tai yksityiskohtaisia tietoja, voidaan viitata erityiseen lisäykseen. |
| --- | --- |

2.2.6

Kun edellytetään kuvaa, kaaviota tai yksityiskohtaisia tietoja, voidaan viitata erityiseen lisäykseen.

| 2.2.7 | Kun pyydetään tieto komponentin ”tyypistä”, annettavien tietojen avulla on voitava yksilöidä komponentti yksiselitteisesti. Yksilöintiä varten voidaan antaa luettelo ominaisuuksista, valmistajan nimi ja osan tai piirustuksen numero, piirustus tai edellä mainittujen yhdistelmä taikka käyttää muuta menetelmää, jolla saavutetaan sama tulos. |
| --- | --- |

2.2.7

Kun pyydetään tieto komponentin ”tyypistä”, annettavien tietojen avulla on voitava yksilöidä komponentti yksiselitteisesti. Yksilöintiä varten voidaan antaa luettelo ominaisuuksista, valmistajan nimi ja osan tai piirustuksen numero, piirustus tai edellä mainittujen yhdistelmä taikka käyttää muuta menetelmää, jolla saavutetaan sama tulos.

2.3   Moottorin tyyppinimitys ja moottoriperheen nimitys

Valmistajan on annettava jokaiselle moottorityypille ja moottoriperheelle ainutkertainen aakkosnumeerinen koodi.

2.3.1   Moottorityypin osalta koodia kutsutaan moottorin tyyppinimitykseksi, ja sillä on yksilöitävä selvästi ja yksiselitteisesti ne moottorit, joilla on erityinen teknisten ominaisuuksien yhdistelmä asianomaiseen moottorityyppiin sovellettavien tämän liitteen lisäyksen A.1 osassa C esitettyjen tekijöiden osalta.

2.3.2   Tiettyyn moottoriperheeseen kuuluvien moottorityyppien koko koodia kutsutaan nimellä ”perhetyyppi” tai ”FT” (Family-Type). Se koostuu kahdesta osasta: ensimmäistä osaa kutsutaan moottoriperheen nimitykseksi, ja se yksilöi asianomaisen moottoriperheen, kun taas toinen osa on moottoriperheeseen kuuluvan kunkin erillisen moottorityypin moottorin tyyppinimitys.

Moottoriperheen nimityksellä on yksilöitävä selvästi ja yksiselitteisesti ne moottorit, joilla on erityinen teknisten ominaisuuksien yhdistelmä asianomaiseen moottoriperheeseen sovellettavien tämän liitteen lisäyksen A.1 osissa B ja C esitettyjen tekijöiden osalta.

FT-koodilla on yksilöitävä selvästi ja yksiselitteisesti ne moottorit, joilla on erityinen teknisten ominaisuuksien yhdistelmä kyseisen moottoriperheen asianomaiseen moottorityyppiin sovellettavien tämän liitteen lisäyksen A.1 osassa C esitettyjen tekijöiden osalta.

2.3.2.1   Valmistaja voi käyttää samaa moottoriperheen nimitystä saman moottoriperheen yksilöimiseen kahdessa tai useammassa moottoriluokassa.

2.3.2.2   Valmistaja ei saa käyttää samaa moottoriperheen nimitystä useamman kuin yhden moottoriperheen yksilöimiseen samassa moottoriluokassa.

2.3.2.3   FT-koodin esittäminen

FT-koodissa on jätettävä tyhjä väli moottoriperheen nimityksen ja moottorin tyyppinimityksen väliin seuraavan esimerkin mukaisesti:

”159AF[väli]0054”.

2.3.3   Merkkien lukumäärä

Merkkien enimmäismäärä on seuraava:

| a) | moottoriperheen nimitys 15 merkkiä |
| --- | --- |

a)

moottoriperheen nimitys 15 merkkiä

| b) | moottorin tyyppinimitys 25 merkkiä |
| --- | --- |

b)

moottorin tyyppinimitys 25 merkkiä

| c) | FT 40 merkkiä. |
| --- | --- |

c)

FT 40 merkkiä.

2.3.4   Sallitut merkit

Moottorin tyyppinimityksen ja moottoriperheen nimityksen on muodostuttava roomalaisista kirjaimista ja/tai arabialaisista numeroista.

2.3.4.1   Tunnuksessa voidaan käyttää sulkeita ja viivoja, kunhan niillä ei korvata kirjainta tai numeroa.

2.3.4.2   Vaihtuvien merkkien käyttö on sallittua. Vaihtuvat merkit ilmaistaan merkillä ”#” silloin, kun vaihtuva merkki ei ole tiedossa ilmoitusta tehtäessä.

2.3.4.2.1   Tutkimuslaitokselle ja tyyppihyväksyntäviranomaiselle on selostettava vaihtuvien merkkien käytön syyt.

---

LISÄYS A.1

ILMOITUSLOMAKKEEN MALLI

Lisäystä A.1 koskevat huomautukset: Kaikki seuraavassa esitettävät mallit perustuvat E-säännön nro 96, muutossarja 05, liitteen 1 lisäykseen 3. Numerointi on säilytetty, jotta sekä valmistajien että tyyppihyväksyntäviranomaisten olisi helpompi käyttää malleja.

OSA A

1.   YLEISET TIEDOT

1.1   Merkki (valmistajan kauppanimet): ...

1.2   Kaupalliset nimet (tapauksen mukaan): ...

1.3   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...

1.4   Valmistajan valtuutetun edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ...

1.5   Kokoonpano-/valmistustehtaiden nimet ja osoitteet: ...

1.6   Moottorin tyyppinimitys / moottoriperheen nimitys / FT: (1) ...

1.11   Vertailuteho: nettonimellisteho / suurin nettoteho (1)

OSA B

2.   MOOTTORIPERHEEN YHTEISET SUUNNITTELUPARAMETRIT (2)

2.1   Työtapa: (1) nelitahti/kaksitahti/kiertomäntä/muu (täsmennettävä) ...

2.2   Sytytystyyppi: (1) puristussytytys/kipinäsytytys

2.3   Sylinterirakenne

2.3.1   Sylinterien sijainti lohkossa: (1) yksittäinen/V/rivi/vastakkainen/tähti/muu (täsmennettävä): ...

2.3.2   Sylinterin halkaisija keskikohdasta keskikohtaan (mm): ...

2.4   Palotilan tyyppi/rakenne

2.4.1   Avokammio / jaettu kammio / muu (täsmennettävä) (1)

2.4.2   Venttiilien ja venttiiliaukkojen järjestely: ...

2.4.3   Venttiilien määrä sylinteriä kohti: ...

2.5   Sylinterikohtaisen iskutilavuuden vaihteluväli (cm3): ...

2.6   Pääasiallinen jäähdytysaine: (1) ilma/vesi/öljy

2.7   Ilmanottomenetelmä: (1) vapaasti hengittävä / paineahdettu / paineahdettu ahtoilman jäähdyttimellä

2.8   Polttoaine

2.8.1   Polttoainetyyppi: (1) Diesel (liikkuvien työkoneiden kaasuöljy) / etanoli yksinomaan etanolia käyttäviin puristussytytysmoottoreihin (ED95) / bensiini (E10) / etanoli (E85) / (maakaasu/biometaani) / nestekaasu (LPG)

2.8.1.1   Polttoaineen alatyyppi (vain maakaasu/biometaani): (1) polttoainerajoittamaton – lämpöarvoltaan korkea polttoaine (H-kaasu) ja lämpöarvoltaan matala polttoaine (L-kaasu) / polttoainerajoitettu – lämpöarvoltaan korkea polttoaine (H-kaasu) / polttoainerajoitettu – lämpöarvoltaan matala polttoaine (L-kaasu) / polttoainekohtainen (LNG)

2.8.2   Polttoainejärjestelmä: (1) vain nestemäinen polttoaine / vain kaasumainen polttoaine / kaksipolttoainetyyppi 1A / kaksipolttoainetyyppi 1B / kaksipolttoainetyyppi 2A / kaksipolttoainetyyppi 2B / kaksipolttoainetyyppi 3B

2.8.3   Luettelo moottorissa käytettäviksi sopivista muista polttoaineista, polttoaineseoksista ja polttoaine-emulsioista, jotka valmistaja on ilmoittanut tämän säännön kohdan 5.2.3 mukaisesti (viittaus tunnustettuun standardiin tai eritelmään): ...

2.8.4   Voiteluaine lisätään polttoaineeseen: (1) kyllä/ei

2.8.4.1   Erittely: ...

2.8.4.2   Polttoaineen ja öljyn suhde: ...

2.8.5   Polttoaineen syöttötapa: (1) pumppu ja (korkeapaine)putki sekä ruiskutussuutin / rivi- tai jakajapumppu / yksikkösuutin / yhteispaineruiskutus / kaasutin / epäsuora ruiskutus / suora ruiskutus / sekoitusyksikkö / muu (täsmennettävä): ...

2.9   Moottorin hallintajärjestelmät (1) mekaaninen/elektroninen ohjausstrategia (3)

2.10   Muut laitteet (1) kyllä/ei (jos kyllä, toimitetaan periaatekaavio laitteiden sijainnista ja järjestyksestä)

2.10.1   Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR): (1) kyllä/ei (jos kyllä, täytetään kohta 3.10.1 ja toimitetaan periaatekaavio laitteiden sijainnista ja järjestyksestä)

2.10.2   Veden ruiskutus (1) kyllä/ei (jos kyllä, täytetään kohta 3.10.2 ja toimitetaan periaatekaavio laitteiden sijainnista ja järjestyksestä)

2.10.3   Ilmansyöttö (1) kyllä/ei (jos kyllä, täytetään kohta 3.10.3 ja toimitetaan periaatekaavio laitteiden sijainnista ja järjestyksestä)

2.10.4   Muut (1) kyllä/ei (jos kyllä, täsmennetään ja täytetään kohta 3.10.4 ja toimitetaan periaatekaavio laitteiden sijainnista ja järjestyksestä) ...

2.11   Pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä (1) kyllä/ei (jos kyllä, toimitetaan periaatekaavio laitteiden sijainnista ja järjestyksestä)

2.11.1   Hapetuskatalysaattori (1) kyllä/ei

(jos kyllä, täytetään kohta 3.11.2)

2.11.2   Typen oksidien poistojärjestelmä, jossa valikoiva NOx:n pelkistys (pelkistävän aineen lisäys) (1) kyllä/ei

(jos kyllä, täytetään kohta 3.11.3)

2.11.3   Muut typen oksidien poistojärjestelmät (1) kyllä/ei

(jos kyllä, täytetään kohta 3.11.3)

2.11.4   Kolmitiekatalysaattori, jossa yhdistetty hapetus ja NOx:n pelkistys (1) kyllä/ei

(jos kyllä, täytetään kohta 3.11.3)

2.11.5   Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa passiivinen regeneraatio (1) kyllä/ei

(jos kyllä, täytetään kohta 3.11.4)

2.11.5.1   Wall-flow / muu kuin wall-flow (1)

2.11.6   Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa aktiivinen regeneraatio: (1) kyllä/ei

(jos kyllä, täytetään kohta 3.11.4)

2.11.6.1   Wall-flow / muu kuin wall-flow (1)

2.11.7   Muut hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmät: (1) kyllä/ei

(jos kyllä, täytetään kohta 3.11.4)

2.11.8   Muut jälkikäsittelylaitteet (täsmennettävä): ...

(jos kyllä, täytetään kohta 3.11.5)

OSA C

| Kohdan numero | Kohdan kuvaus | Kantamoottori/moottorityyppi | Moottoriperheeseen kuuluvat moottorityypit (tapauksen mukaan) | Huomautukset (eivät sisälly lomakkeeseen) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| tyyppi 2 | tyyppi 3 | tyyppi ... | tyyppi n |
| 3.1 | Moottorin tunnistetiedot | | | | | | |
| 3.1.1 | Moottorin tyyppinimitys | | | | | | |
| 3.1.2 | Moottorin tyyppinimitys käy ilmi moottorin merkinnästä: kyllä/ei | | | | | | |
| 3.1.3 | Lakisääteisen merkinnän sijainti: | | | | | | |
| 3.1.4 | Lakisääteisen merkinnän kiinnitysmenetelmä: | | | | | | |
| 3.1.5 | Piirustukset moottorin valmistenumeron sijainnista (kattava esimerkki mittoineen): | | | | | | |
| 3.2 | Suoritusparametrit | | | | | | |
| 3.2.1 | Ilmoitetut nimellisnopeudet (rpm): | | | | | | |
| 3.2.1.1 | Polttoaineensyöttö (mm3) iskua kohti (dieselmoottori), polttoainevirta (g/h) (muut moottorit) nettonimellisteholla: | | | | | | |
| 3.2.1.2 | Ilmoitettu nettonimellisteho (kW): | | | | | | |
| 3.2.2 | Pyörimisnopeus suurimmalla teholla (rpm): | | | | | | Jos muu kuin nimellisnopeus |
| 3.2.2.1 | Polttoaineensyöttö (mm3) iskua kohti (dieselmoottori), polttoainevirta (g/h) (muut moottorit) suurimmalla nettoteholla: | | | | | | |
| 3.2.2.2 | Suurin nettoteho (kW): | | | | | | Jos muu kuin nimellisnopeus |
| 3.2.3 | Ilmoitettu suurimman vääntömomentin pyörimisnopeus (rpm): | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.2.3.1 | Polttoaineensyöttö (mm3) iskua kohti (dieselmoottori), polttoainevirta (g/h) (muut moottorit) suurimman vääntömomentin pyörimisnopeudella: | | | | | | |
| 3.2.3.2 | Ilmoitettu suurin vääntömomentti (Nm): | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.2.4 | Ilmoitettu täysi testinopeus: | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.2.5 | Ilmoitettu testivälinopeus: | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.2.6 | Joutokäyntinopeus (rpm) | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.2.7 | Suurin pyörimisnopeus kuormittamattomana (rpm): | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.2.8 | Ilmoitettu pienin vääntömomentti (Nm) | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.3 | Totutuskäyttömenettely | | | | | | Valmistajan valinnan mukaan |
| 3.3.1 | Totutuskäyttöaika: | | | | | | |
| 3.3.2 | Totutuskäyttösykli: | | | | | | |
| 3.4 | Moottoritesti | | | | | | |
| 3.4.1 | Erityinen teline tarvitaan: kyllä/ei | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.4.1.1 | Kuvaus sekä valokuvat ja/tai piirustukset järjestelmästä, jolla moottori kiinnitetään testipenkkiin, ja voimansiirtoakselin kytkennästä dynamometriin: | | | | | | |
| 3.4.2 | Valmistaja sallii pakokaasun sekoituskammion: kyllä/ei | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.4.2.1 | Kuvaus, valokuva ja/tai piirustus pakokaasun sekoituskammiosta: | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.5 | Voitelujärjestelmä | | | | | | |
| 3.5.1 | Voiteluaineen lämpötila | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.5.1.1 | Vähintään (°C): | | | | | | |
| 3.5.1.2 | Enintään (°C): | | | | | | |
| 3.6 | Palosylinteri | | | | | | |
| 3.6.1 | Sylinterin halkaisija (mm): | | | | | | |
| 3.6.2 | Iskunpituus (mm): | | | | | | |
| 3.6.3 | Sylinterimäärä: | | | | | | |
| 3.6.4 | Moottorin kokonaisiskutilavuus (cm3): | | | | | | |
| 3.6.5 | Iskutilavuus sylinteriä kohti (% kantamoottorin tilavuudesta): | | | | | | Jos moottoriperhe |
| 3.6.6 | Volumetrinen puristussuhde: | | | | | | Toleranssi määritettävä |
| 3.6.7 | Palojärjestelmän kuvaus: | | | | | | |
| 3.6.8 | Piirustukset palotilasta ja männänpäästä: | | | | | | |
| 3.6.9 | Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat (mm2): | | | | | | |
| 3.6.10 | Venttiilien ajoitus | | | | | | |
| 3.6.10.1 | Suurin venttiilin nosto sekä avautumis- ja sulkeutumiskulmat suhteessa kuolokohtiin tai vastaavat tiedot: | | | | | | |
| 3.6.10.2 | Vertailu- ja/tai säätöalue: | | | | | | |
| 3.6.10.3 | Muuttuva venttiilienajoitusjärjestelmä: kyllä/ei | | | | | | Jos on – imu- ja/tai pakopuoli |
| 3.6.10.3.1 | Tyyppi: jatkuva / (auki/kiinni) | | | | | | |
| 3.6.10.3.2 | Nokkakulma: | | | | | | |
| 3.6.11 | Venttiiliaukkojen järjestely | | | | | | Vain kaksitahti, tapauksen mukaan |
| 3.6.11.1 | Sijainti, mitat ja lukumäärä: | | | | | | |
| 3.7 | Jäähdytysjärjestelmä | | | | | | Täytetään asiaankuuluva kohta |
| 3.7.1 | Nestejäähdytys | | | | | | |
| 3.7.1.1 | Nesteen tyyppi: | | | | | | |
| 3.7.1.2 | Kiertopumput: kyllä/ei | | | | | | |
| 3.7.1.2.1 | tyypit: | | | | | | |
| 3.7.1.2.2 | Välityssuhteet: | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.7.1.3 | Poistuvan jäähdytysnesteen pienin lämpötila (°C): | | | | | | |
| 3.7.1.4 | Poistuvan jäähdytysnesteen suurin lämpötila (°C): | | | | | | |
| 3.7.2 | Ilmajäähdytys | | | | | | |
| 3.7.2.1 | tuuletin: kyllä/ei | | | | | | |
| 3.7.2.1.1 | tyypit: | | | | | | |
| 3.7.2.1.2 | Välityssuhteet: | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.7.2.2 | Suurin lämpötila tarkistuspisteessä (°C): | | | | | | |
| 3.7.2.2.1 | Tarkistuspisteen sijainti | | | | | | |
| 3.8 | Ilmanotto | | | | | | |
| 3.8.1 | Suurin sallittu imualipaine moottorin täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (kPa): | | | | | | |
| 3.8.1.1 | Ilmanpuhdistin puhdas: | | | | | | |
| 3.8.1.2 | Ilmanpuhdistin likainen: | | | | | | |
| 3.8.1.3 | Mittauspaikka: | | | | | | |
| 3.8.2 | Ahtimet: kyllä/ei | | | | | | |
| 3.8.2.1 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.8.2.2 | Järjestelmän kuvaus ja periaatekaavio (esimerkiksi suurin ahtopaine, ohivirtausventtiili, muuttuvageometrinen turboahdin (VGT), kaksoisturbo): | | | | | | |
| 3.8.3 | Ahtoilman jäähdytin kyllä/ei | | | | | | |
| 3.8.3.1 | Tyyppi: ilma–ilma/ilma–vesi/muu (täsmennettävä) | | | | | | |
| 3.8.3.2 | Suurin lämpötila ahtoilman jäähdyttimen ulostulossa täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (°C): | | | | | | |
| 3.8.3.3 | Suurin sallittu paineenalennus ahtoilman jäähdyttimessä moottorin täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (kPa): | | | | | | |
| 3.8.4 | Imuaukon kuristimen venttiili: kyllä/ei | | | | | | |
| 3.8.5 | Laitteet kampikammiokaasujen kierrättämiseksi kyllä/ei | | | | | | |
| 3.8.5.1 | Jos kyllä, kuvaus ja piirustukset: | | | | | | |
| 3.8.5.2 | Jos ei, tämän säännön kohdan 5.7 mukaisesti kyllä/ei | | | | | | |
| 3.8.6 | Imukanavisto | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.8.6.1 | Imukanaviston kuvaus (piirustukset, valokuvat ja/tai osanumerot): | | | | | | |
| 3.8.7 | Ilmansuodatin | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.8.7.1 | Tyyppi: | | | | | | |
| 3.8.8 | Imuäänenvaimennin | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.8.8.1 | Tyyppi: | | | | | | |
| 3.9 | Pakojärjestelmä | | | | | | |
| 3.9.1 | Pakojärjestelmän kuvaus (piirustukset, valokuvat ja/tai osanumerot tarpeen mukaan): | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.9.2 | Pakokaasujen suurin lämpötila (°C): | | | | | | |
| 3.9.3 | Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (kPa): | | | | | | |
| 3.9.3.1 | Mittauspaikka: | | | | | | |
| 3.9.4 | Pakokaasun vastapaine (kPa) testin alussa kuormituksella, jonka valmistaja on määritellyt ottaen huomioon päästöjen jälkikäsittelyn toimintaolosuhteiden rajoitukset: | | | | | | |
| 3.9.4.1 | Paikkaa ja pyörimisnopeutta/kuormitusta koskevat edellytykset: | | | | | | |
| 3.9.5 | Pakokuristimen venttiili: kyllä/ei | | | | | | |
| 3.10 | Muut laitteet: kyllä/ei | | | | | | |
| 3.10.1 | Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR) | | | | | | |
| 3.10.1.1 | Ominaisuudet: jäähdytetty/jäähdyttämätön, korkea paine / matala paine / muu (täsmennettävä): | | | | | | |
| 3.10.2 | Veden ruiskutus | | | | | | |
| 3.10.2.1 | Toimintaperiaate: | | | | | | |
| 3.10.3 | Ilmansyöttö | | | | | | |
| 3.10.3.1 | Toimintaperiaate | | | | | | |
| 3.10.4 | Muut | | | | | | |
| 3.10.4.1 | Tyypit | | | | | | |
| 3.11 | Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä | | | | | | |
| 3.11.1 | Sijainti | | | | | | |
| 3.11.1.1 | Paikat ja suurimmat ja pienimmät etäisyydet moottorista ensimmäiseen jälkikäsittelylaitteeseen: | | | | | | |
| 3.11.1.2 | Lämpötilan suurin lasku pakoaukon tai ahtimen ulostulon ja ensimmäisen jälkikäsittelylaitteen välillä (°C), jos ilmoitettu: | | | | | | |
| 3.11.1.2.1 | Mittausolosuhteet: | | | | | | |
| 3.11.1.3 | Pienin lämpötila ensimmäisen jälkikäsittelylaitteen sisääntulon kohdalla (°C), jos ilmoitettu: | | | | | | |
| 3.11.1.3.1 | Mittausolosuhteet: | | | | | | |
| 3.11.2 | Hapetuskatalysaattori | | | | | | |
| 3.11.2.1 | Katalysaattorien ja katalyyttielementtien lukumäärä: | | | | | | |
| 3.11.2.2 | Katalysaattorien mitat ja tilavuus: | | | | | | Tai piirustus |
| 3.11.2.3 | Jalometallien kokonaissisältö (g): | | | | | | |
| 3.11.2.4 | Kunkin yhdisteen suhteellinen pitoisuus (%): | | | | | | |
| 3.11.2.5 | Substraatti (rakenne ja materiaali): | | | | | | |
| 3.11.2.6 | Kennotiheys: | | | | | | |
| 3.11.2.7 | Katalysaattorien kotelointityyppi: | | | | | | |
| 3.11.3 | Katalyyttinen pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä typen oksideille tai kolmitiekatalysaattori | | | | | | |
| 3.11.3.1 | Tyyppi: | | | | | | |
| 3.11.3.2 | Katalysaattorien ja katalyyttielementtien lukumäärä: | | | | | | |
| 3.11.3.3 | Katalysaattorin toimintatapa: | | | | | | |
| 3.11.3.4 | Katalysaattorien mitat ja tilavuus: | | | | | | Tai piirustus |
| 3.11.3.5 | Jalometallien kokonaissisältö (g): | | | | | | |
| 3.11.3.6 | Kunkin yhdisteen suhteellinen pitoisuus (%): | | | | | | |
| 3.11.3.7 | Substraatti (rakenne ja materiaali): | | | | | | |
| 3.11.3.8 | Kennotiheys: | | | | | | |
| 3.11.3.9 | Katalysaattorien kotelointityyppi: | | | | | | |
| 3.11.3.10 | Regenerointimenetelmä: | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.11.3.10.1 | Jaksoittainen regeneraatio: kyllä/ei: | | | | | | Jos kyllä, täytetään kohta 3.11.6 |
| 3.11.3.11 | Tavanomainen käyttölämpötila-alue (°C): | | | | | | |
| 3.11.3.12 | Kuluva reagenssi: kyllä/ei | | | | | | |
| 3.11.3.12.1 | Katalyysitoimintaan tarvittavan reagenssin tyyppi ja pitoisuus: | | | | | | |
| 3.11.3.12.2 | Reagenssin sisältämän aktiivisen aineen pienin pitoisuus, joka ei aiheuta varoitusjärjestelmän aktivoitumista (CDmin) (tilavuus-%): | | | | | | |
| 3.11.3.12.3 | Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue: | | | | | | |
| 3.11.3.12.4 | Kansainvälinen standardi: | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.11.3.13 | NOx-anturit: kyllä/ei | | | | | | |
| 3.11.3.13.1 | Tyyppi: | | | | | | |
| 3.11.3.13.2 | Sijainnit: | | | | | | |
| 3.11.3.14 | Happianturit: kyllä/ei | | | | | | |
| 3.11.3.14.1 | Tyyppi: | | | | | | |
| 3.11.3.14.2 | Sijainnit: | | | | | | |
| 3.11.4 | Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä | | | | | | |
| 3.11.4.1 | Suodatustyyppi: wall-flow / muu kuin wall-flow / muu (täsmennettävä) | | | | | | |
| 3.11.4.2 | Tyyppi: | | | | | | |
| 3.11.4.3 | Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän mitat ja tilavuus: | | | | | | Tai piirustus |
| 3.11.4.4 | Sijaintipaikat ja suurin ja pienin etäisyys moottorista: | | | | | | |
| 3.11.4.5 | Regenerointimenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus: | | | | | | |
| 3.11.4.5.1 | Jaksoittainen regeneraatio: kyllä/ei | | | | | | Jos kyllä, täytetään kohta 3.11.6 |
| 3.11.4.5.2 | Pakokaasun pienin lämpötila, jossa regeneraatioprosessi alkaa (°C): | | | | | | |
| 3.11.4.6 | Katalyyttipinnoite: kyllä/ei | | | | | | |
| 3.11.4.6.1 | Katalysaattorin toimintatapa: | | | | | | |
| 3.11.4.7 | Polttoaineeseen lisättävä katalyytti (FBC): kyllä/ei | | | | | | |
| 3.11.4.8 | Tavanomainen käyttölämpötila-alue (°C): | | | | | | |
| 3.11.4.9 | Tavanomainen käyttöpainealue (kPa) | | | | | | |
| 3.11.4.10 | Varastointikapasiteetti (noki/tuhka) (g): | | | | | | |
| 3.11.4.11 | Happianturit: kyllä/ei | | | | | | |
| 3.11.4.11.1 | Tyyppi: | | | | | | |
| 3.11.4.11.2 | Sijainnit: | | | | | | |
| 3.11.5 | Muut jälkikäsittelylaitteet | | | | | | |
| 3.11.5.1 | Kuvaus ja käyttö: | | | | | | |
| 3.11.6 | Jaksoittainen regeneraatio | | | | | | |
| 3.11.6.1 | Regeneraatiotapahtuman sisältävien syklien määrä | | | | | | |
| 3.11.6.2 | Regeneraatiotapahtumaa sisältämättömien syklien määrä | | | | | | |
| 3.11.7 | Muut laitteet tai ominaisuudet | | | | | | |
| 3.11.7.1 | Tyypit | | | | | | |
| 3.12 | Nestemäistä polttoainetta käyttävien puristussytytysmoottorien tai tapauksen mukaan kaksipolttoainemoottorien polttoaineensyöttö | | | | | | |
| 3.12.1 | Syöttöpumppu | | | | | | |
| 3.12.1.. | Paine (kPa) tai ominaiskaavio: | | | | | | |
| 3.12.2 | Ruiskutusjärjestelmä | | | | | | |
| 3.12.2.1 | Pumppu | | | | | | |
| 3.12.2.1.1 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.12.2.1.2 | Pumpun nimelliskäyntinopeus (rpm): | | | | | | |
| 3.12.2.1.3 | mm3 iskua tai tahtia kohti täydellä ruiskutuksella pumpun nimelliskäyntinopeudella: | | | | | | Toleranssi määritettävä |
| 3.12.2.1.4 | Pumpun suurimman vääntömomentin käyntinopeus (rpm): | | | | | | |
| 3.12.2.1.5 | mm3 iskua tai tahtia kohti täydellä ruiskutuksella pumpun suurimman vääntömomentin käyntinopeudella: | | | | | | Toleranssi määritettävä |
| 3.12.2.1.6 | Ominaiskaavio: | | | | | | Vaihtoehtona kohdille 3.12.2.1.1–3.12.2.1.5 |
| 3.12.2.1.7 | Käytetty menetelmä: moottorissa/pumppupenkissä | | | | | | |
| 3.12.2.2 | Ruiskutusennakko | | | | | | |
| 3.12.2.2.1 | Ruiskutuksen ajoituskäyrä: | | | | | | Toleranssi määritettävä tarvittaessa |
| 3.12.2.2.2 | Staattinen ajoitus: | | | | | | Toleranssi määritettävä |
| 3.12.2.3 | Ruiskutusputkisto | | | | | | |
| 3.12.2.3.1 | Pituudet (mm): | | | | | | |
| 3.12.2.3.2 | Sisähalkaisija (mm): | | | | | | |
| 3.12.2.4 | Yhteispaineruiskutus: kyllä/ei | | | | | | |
| 3.12.2.4.1 | Tyyppi: | | | | | | |
| 3.12.3 | Ruiskutussuuttimet | | | | | | |
| 3.12.3.1 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.12.3.2 | Avautumispaine (kPa): | | | | | | Toleranssi määritettävä |
| 3.12.4 | ECU: kyllä/ei | | | | | | |
| 3.12.4.1 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.12.4.2 | Ohjelmiston kalibrointinumerot: | | | | | | |
| 3.12.4.3 | Tietoliikennestandardit datavirtatietojen saamiseksi: ISO 27145 ja ISO 15765–4 (CAN-pohjainen) / ISO 27145 ja ISO 13400 (TCP/IP-pohjainen) / SAE J1939-73 | | | | | | |
| 3.12.5 | Säädin | | | | | | |
| 3.12.5.1 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.12.5.2 | Pyörimisnopeus, jolla katkaisu alkaa täydellä kuormituksella: | | | | | | Vaihtelualue ilmoitettava tarvittaessa |
| 3.12.5.3 | Suurin pyörimisnopeus kuormittamattomana: | | | | | | Vaihtelualue ilmoitettava tarvittaessa |
| 3.12.5.4 | Joutokäyntinopeus: | | | | | | Vaihtelualue ilmoitettava tarvittaessa |
| 3.12.6 | Kylmäkäynnistysjärjestelmä: kyllä/ei | | | | | | |
| 3.12.6.1 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.12.6.2 | Kuvaus: | | | | | | |
| 3.12.7 | Polttoaineen lämpötila polttoaineen ruiskutuspumpun sisäänmenossa | | | | | | |
| 3.12.7.1 | Vähintään (°C): | | | | | | |
| 3.12.7.2 | Enintään (°C): | | | | | | |
| 3.13 | Nestemäistä polttoainetta käyttävien kipinäsytytysmoottorien polttoaineensyöttö | | | | | | |
| 3.13.1 | Kaasutin | | | | | | |
| 3.13.1.1 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.13.2 | Epäsuora ruiskutus: | | | | | | |
| 3.13.2.1 | yksipiste/monipiste | | | | | | |
| 3.13.2.2 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.13.3 | Suora ruiskutus: | | | | | | |
| 3.13.3.1 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.13.4 | Polttoaineen lämpötila valmistajan määrittämässä kohdassa | | | | | | |
| 3.13.4.1 | Sijainti: | | | | | | |
| 3.13.4.2 | Vähintään (°C): | | | | | | |
| 3.13.4.3 | Enintään (°C): | | | | | | |
| 3.14 | Kaasumaista polttoainetta käyttävien moottorien tai tapauksen mukaan kaksipolttoainemoottorien polttoaineensyöttö (jos järjestelmän kokoonpano on erilainen, annetaan vastaavat tiedot) | | | | | | |
| 3.14.1 | Polttoaine: nestekaasu / H-ryhmän maakaasu / L-ryhmän maakaasu / HL-ryhmän maakaasu / nesteytetty maakaasu (LNG) / polttoainekohtainen LNG | | | | | | |
| 3.14.2 | Paineensäätimet/höyrystimet | | | | | | |
| 3.14.2.1 | Tyypit | | | | | | |
| 3.14.2.2 | Paineenalennusvaiheiden lukumäärä | | | | | | |
| 3.14.2.3 | Viimeisen vaiheen paine (pienin ja suurin) kPa | | | | | | |
| 3.14.2.4 | Pääsäätöpisteiden lukumäärä: | | | | | | |
| 3.14.2.5 | Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä: | | | | | | |
| 3.14.3 | Polttoaineensyöttöjärjestelmä: sekoitusyksikkö / kaasuruiskutus / nesteruiskutus / suora ruiskutus | | | | | | |
| 3.14.3.1 | Seoksen säätö | | | | | | |
| 3.14.3.1.1 | Järjestelmän kuvaus ja/tai kaavio ja piirustukset: | | | | | | |
| 3.14.4 | Sekoitusyksikkö | | | | | | |
| 3.14.4.1 | Lukumäärä: | | | | | | |
| 3.14.4.2 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.14.4.3 | Sijainti: | | | | | | |
| 3.14.4.4 | Säätömahdollisuudet: | | | | | | |
| 3.14.5 | Imusarjaruiskutus | | | | | | |
| 3.14.5.1 | Ruiskutus: yksipiste/monipiste | | | | | | |
| 3.14.5.2 | Ruiskutus: jatkuva/samanaikainen/jaksoittainen | | | | | | |
| 3.14.5.3 | Ruiskutuslaitteisto | | | | | | |
| 3.14.5.3.1 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.14.5.3.2 | Säätömahdollisuudet: | | | | | | |
| 3.14.5.4 | Syöttöpumppu | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.14.5.4.1 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.14.5.5 | Ruiskutussuuttimet | | | | | | |
| 3.14.5.5.1 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.14.6 | Suoraruiskutus | | | | | | |
| 3.14.6.1 | Ruiskutuspumppu/paineensäädin | | | | | | |
| 3.14.6.1.1 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.14.6.1.2 | Ruiskutuksen ajoitus (täsmennettävä): | | | | | | |
| 3.14.6.2 | Ruiskutussuuttimet | | | | | | |
| 3.14.6.2.1 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.14.6.2.2 | Avautumispaine tai ominaiskaavio: | | | | | | |
| 3.14.7 | Elektroninen ohjausyksikkö (ECU) | | | | | | |
| 3.14.7.1 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.14.7.2 | Säätömahdollisuudet: | | | | | | |
| 3.14.7.3 | Ohjelmiston kalibrointinumerot: | | | | | | |
| 3.14.8 | Moottorin hyväksyntä useille eri polttoainekoostumuksille | | | | | | |
| 3.14.8.1 | Itsesäätyvä: kyllä/ei | | | | | | |
| 3.14.8.2 | Kalibrointi tietylle kaasukoostumukselle: H-ryhmän maakaasu / L-ryhmän maakaasu / HL-ryhmän maakaasu / nesteytetty maakaasu (LNG) / polttoainekohtainen LNG | | | | | | |
| 3.14.8.3 | Muunnos tietylle kaasukoostumukselle: HT-ryhmän maakaasu / LT-ryhmän maakaasu / HLT-ryhmän maakaasu | | | | | | |
| 3.14.9 | Polttoaineen lämpötila paineensäätimen viimeisessä vaiheessa | | | | | | |
| 3.14.9.1 | Vähintään (°C): | | | | | | |
| 3.14.9.2 | Enintään (°C): | | | | | | |
| 3.15 | Sytytysjärjestelmä | | | | | | |
| 3.15.1 | Sytytyspuolat | | | | | | |
| 3.15.1.1 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.15.1.2 | Lukumäärä: | | | | | | |
| 3.15.2 | Sytytystulpat | | | | | | |
| 3.15.2.1 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.15.2.2 | Kärkiväli: | | | | | | |
| 3.15.3 | Magneetto | | | | | | |
| 3.15.3.1 | Tyypit: | | | | | | |
| 3.15.4 | Sytytyksen ajoituksen ohjaus: kyllä/ei | | | | | | |
| 3.15.4.1 | Staattinen ennakko yläkuolokohtaan nähden (kammen kiertokulman astetta): | | | | | | |
| 3.15.4.2 | Ennakkokäyrä tai -kartta: | | | | | | Tapauksen mukaan |
| 3.15.4.3 | Elektroninen ohjaus: kyllä/ei | | | | | | |

Kohdan numero

Kohdan kuvaus

Kantamoottori/moottorityyppi

Moottoriperheeseen kuuluvat moottorityypit (tapauksen mukaan)

Huomautukset (eivät sisälly lomakkeeseen)

tyyppi 2

tyyppi 3

tyyppi ...

tyyppi n

3.1

Moottorin tunnistetiedot

3.1.1

Moottorin tyyppinimitys

3.1.2

Moottorin tyyppinimitys käy ilmi moottorin merkinnästä: kyllä/ei

3.1.3

Lakisääteisen merkinnän sijainti:

3.1.4

Lakisääteisen merkinnän kiinnitysmenetelmä:

3.1.5

Piirustukset moottorin valmistenumeron sijainnista (kattava esimerkki mittoineen):

3.2

Suoritusparametrit

3.2.1

Ilmoitetut nimellisnopeudet (rpm):

3.2.1.1

Polttoaineensyöttö (mm3) iskua kohti (dieselmoottori), polttoainevirta (g/h) (muut moottorit) nettonimellisteholla:

3.2.1.2

Ilmoitettu nettonimellisteho (kW):

3.2.2

Pyörimisnopeus suurimmalla teholla (rpm):

Jos muu kuin nimellisnopeus

3.2.2.1

Polttoaineensyöttö (mm3) iskua kohti (dieselmoottori), polttoainevirta (g/h) (muut moottorit) suurimmalla nettoteholla:

3.2.2.2

Suurin nettoteho (kW):

Jos muu kuin nimellisnopeus

3.2.3

Ilmoitettu suurimman vääntömomentin pyörimisnopeus (rpm):

Tapauksen mukaan

3.2.3.1

Polttoaineensyöttö (mm3) iskua kohti (dieselmoottori), polttoainevirta (g/h) (muut moottorit) suurimman vääntömomentin pyörimisnopeudella:

3.2.3.2

Ilmoitettu suurin vääntömomentti (Nm):

Tapauksen mukaan

3.2.4

Ilmoitettu täysi testinopeus:

Tapauksen mukaan

3.2.5

Ilmoitettu testivälinopeus:

Tapauksen mukaan

3.2.6

Joutokäyntinopeus (rpm)

Tapauksen mukaan

3.2.7

Suurin pyörimisnopeus kuormittamattomana (rpm):

Tapauksen mukaan

3.2.8

Ilmoitettu pienin vääntömomentti (Nm)

Tapauksen mukaan

3.3

Totutuskäyttömenettely

Valmistajan valinnan mukaan

3.3.1

Totutuskäyttöaika:

3.3.2

Totutuskäyttösykli:

3.4

Moottoritesti

3.4.1

Erityinen teline tarvitaan: kyllä/ei

Tapauksen mukaan

3.4.1.1

Kuvaus sekä valokuvat ja/tai piirustukset järjestelmästä, jolla moottori kiinnitetään testipenkkiin, ja voimansiirtoakselin kytkennästä dynamometriin:

3.4.2

Valmistaja sallii pakokaasun sekoituskammion: kyllä/ei

Tapauksen mukaan

3.4.2.1

Kuvaus, valokuva ja/tai piirustus pakokaasun sekoituskammiosta:

Tapauksen mukaan

3.5

Voitelujärjestelmä

3.5.1

Voiteluaineen lämpötila

Tapauksen mukaan

3.5.1.1

Vähintään (°C):

3.5.1.2

Enintään (°C):

3.6

Palosylinteri

3.6.1

Sylinterin halkaisija (mm):

3.6.2

Iskunpituus (mm):

3.6.3

Sylinterimäärä:

3.6.4

Moottorin kokonaisiskutilavuus (cm3):

3.6.5

Iskutilavuus sylinteriä kohti (% kantamoottorin tilavuudesta):

Jos moottoriperhe

3.6.6

Volumetrinen puristussuhde:

Toleranssi määritettävä

3.6.7

Palojärjestelmän kuvaus:

3.6.8

Piirustukset palotilasta ja männänpäästä:

3.6.9

Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat (mm2):

3.6.10

Venttiilien ajoitus

3.6.10.1

Suurin venttiilin nosto sekä avautumis- ja sulkeutumiskulmat suhteessa kuolokohtiin tai vastaavat tiedot:

3.6.10.2

Vertailu- ja/tai säätöalue:

3.6.10.3

Muuttuva venttiilienajoitusjärjestelmä: kyllä/ei

Jos on – imu- ja/tai pakopuoli

3.6.10.3.1

Tyyppi: jatkuva / (auki/kiinni)

3.6.10.3.2

Nokkakulma:

3.6.11

Venttiiliaukkojen järjestely

Vain kaksitahti, tapauksen mukaan

3.6.11.1

Sijainti, mitat ja lukumäärä:

3.7

Jäähdytysjärjestelmä

Täytetään asiaankuuluva kohta

3.7.1

Nestejäähdytys

3.7.1.1

Nesteen tyyppi:

3.7.1.2

Kiertopumput: kyllä/ei

3.7.1.2.1

tyypit:

3.7.1.2.2

Välityssuhteet:

Tapauksen mukaan

3.7.1.3

Poistuvan jäähdytysnesteen pienin lämpötila (°C):

3.7.1.4

Poistuvan jäähdytysnesteen suurin lämpötila (°C):

3.7.2

Ilmajäähdytys

3.7.2.1

tuuletin: kyllä/ei

3.7.2.1.1

tyypit:

3.7.2.1.2

Välityssuhteet:

Tapauksen mukaan

3.7.2.2

Suurin lämpötila tarkistuspisteessä (°C):

3.7.2.2.1

Tarkistuspisteen sijainti

3.8

Ilmanotto

3.8.1

Suurin sallittu imualipaine moottorin täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (kPa):

3.8.1.1

Ilmanpuhdistin puhdas:

3.8.1.2

Ilmanpuhdistin likainen:

3.8.1.3

Mittauspaikka:

3.8.2

Ahtimet: kyllä/ei

3.8.2.1

Tyypit:

3.8.2.2

Järjestelmän kuvaus ja periaatekaavio (esimerkiksi suurin ahtopaine, ohivirtausventtiili, muuttuvageometrinen turboahdin (VGT), kaksoisturbo):

3.8.3

Ahtoilman jäähdytin kyllä/ei

3.8.3.1

Tyyppi: ilma–ilma/ilma–vesi/muu (täsmennettävä)

3.8.3.2

Suurin lämpötila ahtoilman jäähdyttimen ulostulossa täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (°C):

3.8.3.3

Suurin sallittu paineenalennus ahtoilman jäähdyttimessä moottorin täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (kPa):

3.8.4

Imuaukon kuristimen venttiili: kyllä/ei

3.8.5

Laitteet kampikammiokaasujen kierrättämiseksi kyllä/ei

3.8.5.1

Jos kyllä, kuvaus ja piirustukset:

3.8.5.2

Jos ei, tämän säännön kohdan 5.7 mukaisesti kyllä/ei

3.8.6

Imukanavisto

Tapauksen mukaan

3.8.6.1

Imukanaviston kuvaus (piirustukset, valokuvat ja/tai osanumerot):

3.8.7

Ilmansuodatin

Tapauksen mukaan

3.8.7.1

Tyyppi:

3.8.8

Imuäänenvaimennin

Tapauksen mukaan

3.8.8.1

Tyyppi:

3.9

Pakojärjestelmä

3.9.1

Pakojärjestelmän kuvaus (piirustukset, valokuvat ja/tai osanumerot tarpeen mukaan):

Tapauksen mukaan

3.9.2

Pakokaasujen suurin lämpötila (°C):

3.9.3

Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (kPa):

3.9.3.1

Mittauspaikka:

3.9.4

Pakokaasun vastapaine (kPa) testin alussa kuormituksella, jonka valmistaja on määritellyt ottaen huomioon päästöjen jälkikäsittelyn toimintaolosuhteiden rajoitukset:

3.9.4.1

Paikkaa ja pyörimisnopeutta/kuormitusta koskevat edellytykset:

3.9.5

Pakokuristimen venttiili: kyllä/ei

3.10

Muut laitteet: kyllä/ei

3.10.1

Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR)

3.10.1.1

Ominaisuudet: jäähdytetty/jäähdyttämätön, korkea paine / matala paine / muu (täsmennettävä):

3.10.2

Veden ruiskutus

3.10.2.1

Toimintaperiaate:

3.10.3

Ilmansyöttö

3.10.3.1

Toimintaperiaate

3.10.4

Muut

3.10.4.1

Tyypit

3.11

Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä

3.11.1

Sijainti

3.11.1.1

Paikat ja suurimmat ja pienimmät etäisyydet moottorista ensimmäiseen jälkikäsittelylaitteeseen:

3.11.1.2

Lämpötilan suurin lasku pakoaukon tai ahtimen ulostulon ja ensimmäisen jälkikäsittelylaitteen välillä (°C), jos ilmoitettu:

3.11.1.2.1

Mittausolosuhteet:

3.11.1.3

Pienin lämpötila ensimmäisen jälkikäsittelylaitteen sisääntulon kohdalla (°C), jos ilmoitettu:

3.11.1.3.1

Mittausolosuhteet:

3.11.2

Hapetuskatalysaattori

3.11.2.1

Katalysaattorien ja katalyyttielementtien lukumäärä:

3.11.2.2

Katalysaattorien mitat ja tilavuus:

Tai piirustus

3.11.2.3

Jalometallien kokonaissisältö (g):

3.11.2.4

Kunkin yhdisteen suhteellinen pitoisuus (%):

3.11.2.5

Substraatti (rakenne ja materiaali):

3.11.2.6

Kennotiheys:

3.11.2.7

Katalysaattorien kotelointityyppi:

3.11.3

Katalyyttinen pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä typen oksideille tai kolmitiekatalysaattori

3.11.3.1

Tyyppi:

3.11.3.2

Katalysaattorien ja katalyyttielementtien lukumäärä:

3.11.3.3

Katalysaattorin toimintatapa:

3.11.3.4

Katalysaattorien mitat ja tilavuus:

Tai piirustus

3.11.3.5

Jalometallien kokonaissisältö (g):

3.11.3.6

Kunkin yhdisteen suhteellinen pitoisuus (%):

3.11.3.7

Substraatti (rakenne ja materiaali):

3.11.3.8

Kennotiheys:

3.11.3.9

Katalysaattorien kotelointityyppi:

3.11.3.10

Regenerointimenetelmä:

Tapauksen mukaan

3.11.3.10.1

Jaksoittainen regeneraatio: kyllä/ei:

Jos kyllä, täytetään kohta 3.11.6

3.11.3.11

Tavanomainen käyttölämpötila-alue (°C):

3.11.3.12

Kuluva reagenssi: kyllä/ei

3.11.3.12.1

Katalyysitoimintaan tarvittavan reagenssin tyyppi ja pitoisuus:

3.11.3.12.2

Reagenssin sisältämän aktiivisen aineen pienin pitoisuus, joka ei aiheuta varoitusjärjestelmän aktivoitumista (CDmin) (tilavuus-%):

3.11.3.12.3

Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue:

3.11.3.12.4

Kansainvälinen standardi:

Tapauksen mukaan

3.11.3.13

NOx-anturit: kyllä/ei

3.11.3.13.1

Tyyppi:

3.11.3.13.2

Sijainnit:

3.11.3.14

Happianturit: kyllä/ei

3.11.3.14.1

Tyyppi:

3.11.3.14.2

Sijainnit:

3.11.4

Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä

3.11.4.1

Suodatustyyppi: wall-flow / muu kuin wall-flow / muu (täsmennettävä)

3.11.4.2

Tyyppi:

3.11.4.3

Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän mitat ja tilavuus:

Tai piirustus

3.11.4.4

Sijaintipaikat ja suurin ja pienin etäisyys moottorista:

3.11.4.5

Regenerointimenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus:

3.11.4.5.1

Jaksoittainen regeneraatio: kyllä/ei

Jos kyllä, täytetään kohta 3.11.6

3.11.4.5.2

Pakokaasun pienin lämpötila, jossa regeneraatioprosessi alkaa (°C):

3.11.4.6

Katalyyttipinnoite: kyllä/ei

3.11.4.6.1

Katalysaattorin toimintatapa:

3.11.4.7

Polttoaineeseen lisättävä katalyytti (FBC): kyllä/ei

3.11.4.8

Tavanomainen käyttölämpötila-alue (°C):

3.11.4.9

Tavanomainen käyttöpainealue (kPa)

3.11.4.10

Varastointikapasiteetti (noki/tuhka) (g):

3.11.4.11

Happianturit: kyllä/ei

3.11.4.11.1

Tyyppi:

3.11.4.11.2

Sijainnit:

3.11.5

Muut jälkikäsittelylaitteet

3.11.5.1

Kuvaus ja käyttö:

3.11.6

Jaksoittainen regeneraatio

3.11.6.1

Regeneraatiotapahtuman sisältävien syklien määrä

3.11.6.2

Regeneraatiotapahtumaa sisältämättömien syklien määrä

3.11.7

Muut laitteet tai ominaisuudet

3.11.7.1

Tyypit

3.12

Nestemäistä polttoainetta käyttävien puristussytytysmoottorien tai tapauksen mukaan kaksipolttoainemoottorien polttoaineensyöttö

3.12.1

Syöttöpumppu

3.12.1..

Paine (kPa) tai ominaiskaavio:

3.12.2

Ruiskutusjärjestelmä

3.12.2.1

Pumppu

3.12.2.1.1

Tyypit:

3.12.2.1.2

Pumpun nimelliskäyntinopeus (rpm):

3.12.2.1.3

mm3 iskua tai tahtia kohti täydellä ruiskutuksella pumpun nimelliskäyntinopeudella:

Toleranssi määritettävä

3.12.2.1.4

Pumpun suurimman vääntömomentin käyntinopeus (rpm):

3.12.2.1.5

mm3 iskua tai tahtia kohti täydellä ruiskutuksella pumpun suurimman vääntömomentin käyntinopeudella:

Toleranssi määritettävä

3.12.2.1.6

Ominaiskaavio:

Vaihtoehtona kohdille 3.12.2.1.1–3.12.2.1.5

3.12.2.1.7

Käytetty menetelmä: moottorissa/pumppupenkissä

3.12.2.2

Ruiskutusennakko

3.12.2.2.1

Ruiskutuksen ajoituskäyrä:

Toleranssi määritettävä tarvittaessa

3.12.2.2.2

Staattinen ajoitus:

Toleranssi määritettävä

3.12.2.3

Ruiskutusputkisto

3.12.2.3.1

Pituudet (mm):

3.12.2.3.2

Sisähalkaisija (mm):

3.12.2.4

Yhteispaineruiskutus: kyllä/ei

3.12.2.4.1

Tyyppi:

3.12.3

Ruiskutussuuttimet

3.12.3.1

Tyypit:

3.12.3.2

Avautumispaine (kPa):

Toleranssi määritettävä

3.12.4

ECU: kyllä/ei

3.12.4.1

Tyypit:

3.12.4.2

Ohjelmiston kalibrointinumerot:

3.12.4.3

Tietoliikennestandardit datavirtatietojen saamiseksi: ISO 27145 ja ISO 15765–4 (CAN-pohjainen) / ISO 27145 ja ISO 13400 (TCP/IP-pohjainen) / SAE J1939-73

3.12.5

Säädin

3.12.5.1

Tyypit:

3.12.5.2

Pyörimisnopeus, jolla katkaisu alkaa täydellä kuormituksella:

Vaihtelualue ilmoitettava tarvittaessa

3.12.5.3

Suurin pyörimisnopeus kuormittamattomana:

Vaihtelualue ilmoitettava tarvittaessa

3.12.5.4

Joutokäyntinopeus:

Vaihtelualue ilmoitettava tarvittaessa

3.12.6

Kylmäkäynnistysjärjestelmä: kyllä/ei

3.12.6.1

Tyypit:

3.12.6.2

Kuvaus:

3.12.7

Polttoaineen lämpötila polttoaineen ruiskutuspumpun sisäänmenossa

3.12.7.1

Vähintään (°C):

3.12.7.2

Enintään (°C):

3.13

Nestemäistä polttoainetta käyttävien kipinäsytytysmoottorien polttoaineensyöttö

3.13.1

Kaasutin

3.13.1.1

Tyypit:

3.13.2

Epäsuora ruiskutus:

3.13.2.1

yksipiste/monipiste

3.13.2.2

Tyypit:

3.13.3

Suora ruiskutus:

3.13.3.1

Tyypit:

3.13.4

Polttoaineen lämpötila valmistajan määrittämässä kohdassa

3.13.4.1

Sijainti:

3.13.4.2

Vähintään (°C):

3.13.4.3

Enintään (°C):

3.14

Kaasumaista polttoainetta käyttävien moottorien tai tapauksen mukaan kaksipolttoainemoottorien polttoaineensyöttö (jos järjestelmän kokoonpano on erilainen, annetaan vastaavat tiedot)

3.14.1

Polttoaine: nestekaasu / H-ryhmän maakaasu / L-ryhmän maakaasu / HL-ryhmän maakaasu / nesteytetty maakaasu (LNG) / polttoainekohtainen LNG

3.14.2

Paineensäätimet/höyrystimet

3.14.2.1

Tyypit

3.14.2.2

Paineenalennusvaiheiden lukumäärä

3.14.2.3

Viimeisen vaiheen paine (pienin ja suurin) kPa

3.14.2.4

Pääsäätöpisteiden lukumäärä:

3.14.2.5

Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä:

3.14.3

Polttoaineensyöttöjärjestelmä: sekoitusyksikkö / kaasuruiskutus / nesteruiskutus / suora ruiskutus

3.14.3.1

Seoksen säätö

3.14.3.1.1

Järjestelmän kuvaus ja/tai kaavio ja piirustukset:

3.14.4

Sekoitusyksikkö

3.14.4.1

Lukumäärä:

3.14.4.2

Tyypit:

3.14.4.3

Sijainti:

3.14.4.4

Säätömahdollisuudet:

3.14.5

Imusarjaruiskutus

3.14.5.1

Ruiskutus: yksipiste/monipiste

3.14.5.2

Ruiskutus: jatkuva/samanaikainen/jaksoittainen

3.14.5.3

Ruiskutuslaitteisto

3.14.5.3.1

Tyypit:

3.14.5.3.2

Säätömahdollisuudet:

3.14.5.4

Syöttöpumppu

Tapauksen mukaan

3.14.5.4.1

Tyypit:

3.14.5.5

Ruiskutussuuttimet

3.14.5.5.1

Tyypit:

3.14.6

Suoraruiskutus

3.14.6.1

Ruiskutuspumppu/paineensäädin

3.14.6.1.1

Tyypit:

3.14.6.1.2

Ruiskutuksen ajoitus (täsmennettävä):

3.14.6.2

Ruiskutussuuttimet

3.14.6.2.1

Tyypit:

3.14.6.2.2

Avautumispaine tai ominaiskaavio:

3.14.7

Elektroninen ohjausyksikkö (ECU)

3.14.7.1

Tyypit:

3.14.7.2

Säätömahdollisuudet:

3.14.7.3

Ohjelmiston kalibrointinumerot:

3.14.8

Moottorin hyväksyntä useille eri polttoainekoostumuksille

3.14.8.1

Itsesäätyvä: kyllä/ei

3.14.8.2

Kalibrointi tietylle kaasukoostumukselle: H-ryhmän maakaasu / L-ryhmän maakaasu / HL-ryhmän maakaasu / nesteytetty maakaasu (LNG) / polttoainekohtainen LNG

3.14.8.3

Muunnos tietylle kaasukoostumukselle: HT-ryhmän maakaasu / LT-ryhmän maakaasu / HLT-ryhmän maakaasu

3.14.9

Polttoaineen lämpötila paineensäätimen viimeisessä vaiheessa

3.14.9.1

Vähintään (°C):

3.14.9.2

Enintään (°C):

3.15

Sytytysjärjestelmä

3.15.1

Sytytyspuolat

3.15.1.1

Tyypit:

3.15.1.2

Lukumäärä:

3.15.2

Sytytystulpat

3.15.2.1

Tyypit:

3.15.2.2

Kärkiväli:

3.15.3

Magneetto

3.15.3.1

Tyypit:

3.15.4

Sytytyksen ajoituksen ohjaus: kyllä/ei

3.15.4.1

Staattinen ennakko yläkuolokohtaan nähden (kammen kiertokulman astetta):

3.15.4.2

Ennakkokäyrä tai -kartta:

Tapauksen mukaan

3.15.4.3

Elektroninen ohjaus: kyllä/ei

Lisäystä A.1 koskevat huomautukset:

(Alaviitteitä ja huomautuksia ei sisällytetä ilmoituslomakkeeseen)

Yhdistetyn katalysaattorin ja hiukkassuodattimen tapauksessa täytetään molemmat asiaan liittyvät jaksot.

---

(1)  Käyttämättömät vaihtoehdot viivataan yli tai ainoastaan valitut vaihtoehdot jätetään näkyviin.

(2)  Tämän säännön liitteen 5 mukaisesti.

(3)  Ks. liitteen 5 kohta 2.3.13 (moottoriperheen määritelmä).

---

LIITE 2

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi

Aihe: moottorin tai moottoriperheen (2) hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

E-säännön nro 120 mukaisesti

Hyväksyntänumero Laajennuksen numero

Laajennuksen/epäämisen/peruuttamisen syy (2):

I JAKSO

1.1 Merkki (valmistajan kauppanimet):

1.2 Kaupalliset nimet (tapauksen mukaan):

1.3 Valmistajan toiminimi ja osoite:

1.4 Valmistajan valtuutetun edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite:.

1.5 Kokoonpano-/valmistustehtaiden nimet ja osoitteet:

1.6 Moottorin tyyppinimitys / moottoriperheen nimitys / FT (2):

II JAKSO

1. Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos:

2. Testausselosteiden päiväykset:

3. Testausselosteiden numerot:

III JAKSO

Allekirjoittanut vahvistaa täten, että liitteenä olevaan ilmoituslomakkeeseen sisältyvä valmistajan kuvaus edellä esitetystä moottorityypistä/moottoriperheestä (2), jota varten hyväksyntäviranomainen on valinnut yhden tai useamman edustavan näytekappaleen, jotka on esitetty prototyyppeinä, on todenmukainen ja että liitteenä olevat testitulokset pätevät moottorityyppiin/moottoriperheeseen (2).

1. Moottorityyppi/moottoriperhe (2) on / ei ole (2) säännössä nro 120, muutossarja 02, vahvistettujen vaatimusten mukainen.

2. Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu (2)

Paikka:

Päiväys:

Nimi ja allekirjoitus:

Liitteet:

Valmistusasiakirjat

Testausselosteet

Kaikki muut asiakirjat, jotka tutkimuslaitos tai tyyppihyväksyntäviranomainen on tehtäviään suorittaessaan lisännyt valmistusasiakirjoihin.

Lisäys

Hyväksyntänumero:

OSA A

Moottorityypin/moottoriperheen (2) ominaisuudet

2. Moottorityypin/moottoriperheen (2) yhteiset suunnitteluparametrit

2.1 Työtapa: nelitahti/kaksitahti/kiertomäntä/muu: (kuvaus) (2)

2.2 Sytytystyyppi: puristussytytys/kipinäsytytys (2)

2.3.1 Sylinterien sijainti lohkossa V/rivi/tähti/muu (kuvaus) (2)

2.6 Pääasiallinen jäähdytysaine: ilma/vesi/öljy (2)

2.7 Ilmanottomenetelmä: vapaasti hengittävä / paineahdettu / paineahdettu ahtoilman jäähdyttimellä (2)

2.8.1 Polttoainetyypit: Diesel (liikkuvien työkoneiden kaasuöljy) / etanoli yksinomaan etanolia käyttäviin puristussytytysmoottoreihin (ED95) / bensiini (E10) / etanoli (E85) / (maakaasu/biometaani) / nestekaasu (LPG) (2)

2.8.1.1 Polttoaineen alatyyppi (vain maakaasu/biometaani): Polttoainerajoittamaton – lämpöarvoltaan korkea polttoaine (H-kaasu) ja lämpöarvoltaan matala polttoaine (L-kaasu) / polttoainerajoitettu – lämpöarvoltaan korkea polttoaine (H-kaasu) / polttoainerajoitettu – lämpöarvoltaan matala polttoaine (L-kaasu) / polttoainekohtainen (LNG)

2.8.2 Polttoainejärjestelmä: vain nestemäinen polttoaine / vain kaasumainen polttoaine / kaksipolttoainetyyppi 1A / kaksipolttoainetyyppi 1B / kaksipolttoainetyyppi 2A / kaksipolttoainetyyppi 2B / kaksipolttoainetyyppi 3B (2)

2.8.3 Luettelo moottorissa käytettäviksi sopivista muista polttoaineista, jotka valmistaja on ilmoittanut tämän säännön kohdan 5.2.3 mukaisesti (viittaus tunnustettuun standardiin tai eritelmään):

2.8.4 Voiteluaine lisätään polttoaineeseen: kyllä/ei (2)

2.8.5 Polttoaineen syöttötapa: pumppu ja (korkeapaine)putki sekä ruiskutussuutin / rivi- tai jakajapumppu / yksikkösuutin / yhteispaineruiskutus / kaasutin / epäsuora ruiskutus / suora ruiskutus / sekoitusyksikkö / muu (täsmennettävä) (2)

2.9 Moottorinhallintajärjestelmät: mekaaninen/elektroninen ohjausstrategia (2)

2.10 Muut laitteet: kyllä/ei (2)

2.10.1 Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR): kyllä/ei (2)

2.10.2 Veden ruiskutus: kyllä/ei (2)

2.10.3 Ilmansyöttö: kyllä/ei (2)

2.10.4 Muut (täsmennettävä):

2.11 Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä: kyllä/ei (2)

2.11.1 Hapetuskatalysaattori: kyllä/ei (2)

2.11.2 Typen oksidien poistojärjestelmä, jossa valikoiva NOx:n pelkistys (pelkistävän aineen lisäys): kyllä/ei (2)

2.11.3 Muut typen oksidien poistojärjestelmät: kyllä/ei (2)

2.11.4 Kolmitiekatalysaattori, jossa yhdistetty hapetus ja NOx:n pelkistys: kyllä/ei (2)

2.11.5 Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa passiivinen regeneraatio: kyllä/ei (2)

2.11.6 Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa aktiivinen regeneraatio: kyllä/ei (2)

2.11.7 Muut hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmät: kyllä/ei (2)

2.11.8 Kolmitiekatalysaattori, jossa yhdistetty hapetus ja NOx:n pelkistys: kyllä/ei (2)

2.11.9 Muut jälkikäsittelylaitteet (täsmennettävä):

3. Moottorityyppien olennaiset ominaisuudet

Kohdan numero

Kohdan kuvaus

Kantamoottori/moottorityyppi

Perheeseen kuuluvat moottorityypit (tapauksen mukaan)

3.1.1.

Moottorin tyyppinimitys:

3.1.2.

Moottorin tyyppinimitys käy ilmi moottorin merkinnästä: kyllä/ei (2)

3.1.3.

Valmistajan lakisääteisen merkinnän sijainti:

3.2.1.

Ilmoitettu nimellisnopeus (rpm):

3.2.1.2.

Ilmoitettu nettonimellisteho (kW):

3.2.2.

Pyörimisnopeus suurimmalla teholla (rpm):

3.2.2.2.

Suurin nettoteho (kW):

3.2.3.

Ilmoitettu suurimman vääntömomentin pyörimisnopeus (rpm):

3.2.3.2.

Ilmoitettu suurin vääntömomentti (Nm):

3.6.3.

Sylinterimäärä:

3.6.4.

Moottorin kokonaisiskutilavuus (cm3):

3.8.5.

Laitteet kampikammiokaasujen kierrät-tämiseksi: kyllä/ei (2)

3.11.3.12.

Kuluva reagenssi: kyllä/ei (2)

3.11.3.12.1.

Katalyysitoimintaan tarvittavan reagenssin tyyppi ja pitoisuus:

3.11.3.13.

NOx-anturit: kyllä/ei (2)

3.11.3.14.

Happianturi: kyllä/ei (2)

3.11.4.7.

Polttoaineeseen lisättävä katalyytti (FBC): kyllä/ei (2)

OSA B

Testitulokset

1. Hyväksytyt tiedot

1.1 Nettonimellisteho: kW pyörimisnopeudella rpm

1.2 Suurin nettoteho: kW pyörimisnopeudella rpm

1.3 Suurin nettovääntömomentti: Nm pyörimisnopeudella rpm

Selitykset liitteeseen 2:

(Alaviitteitä ja selityksiä ei sisällytetä tyyppihyväksyntätodistukseen)

(1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen sopimuspuolen tunnusnumero.

(2) Käyttämättömät vaihtoehdot viivataan yli tai ainoastaan valitut vaihtoehdot jätetään näkyviin.

---

LISÄYS A.1

TESTAUSSELOSTE

A.1.1   YLEISET VAATIMUKSET

Jokaisesta tyyppihyväksyntään vaadittavasta testistä on laadittava yksi testausseloste. Jokaisesta lisätestistä (esim. toinen pyörimisnopeus vakionopeusmoottorilla) tai täydentävä testi (esim. testataan toinen polttoaine) on laadittava lisätestausseloste tai täydentävä testausseloste.

A.1.2   TESTAUSSELOSTEEN LAATIMISTA KOSKEVAT SELITYKSET

A.1.2.1   Testausselosteessa on oltava vähintään kohdassa A.1.3 esitetyt tiedot.

A.1.2.2   Sen estämättä, mitä kohdassa A.1.2.1 määrätään, testausselosteeseen sisällytetään vain ne kohdat tai alakohdat, jotka ovat kunkin testin ja kunkin testattavan moottoriperheen, moottoriperheeseen kuuluvien moottorityyppien tai moottorityypin kannalta merkityksellisiä.

A.1.2.3   Testausselosteeseen voi sisältyä enemmän tietoja kuin kohdassa A.1.2.1 edellytetään, mutta siinä on joka tapauksessa noudatettava ehdotettua numerointijärjestelmää.

A.1.2.4   Jos jossakin kohdassa annetaan useita vinoviivalla erotettuja vaihtoehtoja, käyttämättömät vaihtoehdot viivataan yli tai ainoastaan valitut vaihtoehdot jätetään näkyviin.

A.1.2.5   Kun pyydetään tieto komponentin ”tyypistä”, annettavien tietojen avulla on voitava yksilöidä komponentti yksiselitteisesti. Yksilöintiä varten voidaan antaa luettelo ominaisuuksista, valmistajan nimi ja osan tai piirustuksen numero, piirustus tai edellä mainittujen yhdistelmä taikka käyttää muuta menetelmää, jolla saavutetaan sama tulos.

A.1.2.6   Testausseloste voidaan antaa paperilomakkeella tai valmistajan, tutkimuslaitoksen ja hyväksyntäviranomaisen hyväksymässä sähköisessä muodossa.

A.1.3   TESTAUSSELOSTEEN MALLI

Liikkuvien työkoneiden moottoreiden testausseloste

1.   YLEISET TIEDOT

1.1   Merkit (valmistajan kauppanimet): ...

1.2   Kaupalliset nimet (tapauksen mukaan): ...

1.3   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...

1.4   Tutkimuslaitoksen nimi: ...

1.5   Tutkimuslaitoksen osoite: ...

1.6   Testauspaikka: ...

1.7   Testin päivämäärä: ...

1.8   Testausselosteen numero: ...

1.9   Ilmoituslomakkeen viitenumero (jos saatavissa): ...

1.10   Testausselosteen tyyppi: ensisijainen testi / lisätesti / täydentävä testi

1.10.1   Kuvaus testin tarkoituksesta: ...

2.   MOOTTORIN YLEISTIEDOT (TESTIMOOTTORI)

2.1   Moottorin tyyppinimitys / moottoriperheen nimitys / FT: ...

2.2   Moottorin valmistenumero: ...

3.   ASIAKIRJOJEN JA TIETOJEN TARKISTUSLISTA (VAIN ENSISIJAINEN TESTI)

3.6   Niiden moottorityyppien ja -perheiden osalta, joissa on elektroninen ohjausyksikkö osana moottorinohjausjärjestelmää, luvattoman muuntamisen estämistä koskevien ilmoitusasiakirjojen viitetiedot: ...

3.7   Niiden moottorityyppien ja -perheiden osalta, joissa on mekaanisia laitteita osana moottorinohjausjärjestelmää, luvattoman muuntamisen estämistä ja säädettäviä parametreja koskevien ilmoitus- ja demonstrointiasiakirjojen viitetiedot: ...

4.   TESTISSÄ KÄYTETYT VERTAILUPOLTTOAINEET (TÄYTETÄÄN ASIAANKUULUVAT ALAKOHDAT)

4.1   Kipinäsytytysmoottorien nestemäinen polttoaine

4.1.1   Merkki: ...

4.1.2   Tyyppi: ...

4.1.3   Tutkimusoktaaniluku RON: ...

4.1.4   Moottorioktaaniluku MON: ...

4.1.5   Etanolipitoisuus (%): ...

4.1.6   Tiheys 15 °C:ssa (kg/m3) ...

4.2   Puristussytytysmoottorien nestemäinen polttoaine

4.2.1   Merkki: ...

4.2.2   Tyyppi: ...

4.2.3   Setaaniluku: ...

4.2.4   Fame-pitoisuus (%): ...

4.2.5   Tiheys 15 °C:ssa (kg/m3) ...

4.3   Kaasumainen polttoaine – LPG

4.3.1   Merkki: ...

4.3.2   Tyyppi: ...

4.3.3   Vertailupolttoaineen tyyppi: polttoaine A / polttoaine B

4.3.4   Moottorioktaaniluku MON: ...

4.4   Kaasumainen polttoaine – metaani/biometaani

4.4.1   Vertailupolttoaineen tyyppi: GR/G23/G25/G20

4.4.2   Vertailukaasun lähde: erityinen vertailupolttoaine / putkikaasu ja sekoituskaasu

4.4.3   Erityinen vertailupolttoaine

4.4.3.1   Merkki: ...

4.4.3.2   Tyyppi: ...

4.4.4   Putkikaasu ja sekoituskaasu:

4.4.4.1   Sekoituskaasut: hiilidioksidi/etaani/metaani/typpi/propaani

4.4.4.2   Polttoaineseoksen Sλ-arvo: ...

4.4.4.3   Polttoaineseoksen metaaniluku (MN): ...

4.5   Kaksipolttoainemoottori (asiaankuuluvien edeltävien kohtien lisäksi)

4.5.1   Kaasu-energiasuhde testisyklissä: ...

5.   VOITELUAINE

5.1   Merkit: ...

5.2   Tyypit: ...

5.3   SAE-viskositeetti: ...

5.4   Voiteluaine ja polttoaine sekoitetaan: kyllä/ei

5.4.1   Öljyn prosenttiosuus seoksessa: ...

6.   MITTAUSTEN YKSITYISKOHTAISET TULOKSET (*1)

| Moottorin pyörimisnopeus, rpm | | |
| --- | --- | --- |
| Mitattu vääntömomentti, Nm | | |
| Mitattu teho, kW | | |
| Mitattu polttoainevirta, g/h | | |
| Ilmanpaine, kPa | | |
| Vesihöyryn paine, kPa | | |
| Imuilman lämpötila, K | | |
| Taulukkoon 1 kuulumattomia apulaitteita varten lisättävä teho, kW | Nro 1
  Nro 2
  Nro 3 | | |
| Yhteensä, kW | | | |
| Tehon korjauskerroin | | |
| Korjattu teho, kW | | |
| Korjattu vääntömomentti, Nm | | |
| Korjattu polttoaineen ominaiskulutus g/(kWh) (2) | | |
| Jäähdytysnesteen lämpötila poistoaukossa, K | | |
| Voiteluöljyn lämpötila mittauskohdassa, K | | |
| Ilman lämpötila ahtimen jälkeen, K (1) | | |
| Polttoaineen lämpötila ruiskutuspumpun imuaukossa, K | | |
| Ilman lämpötila ahtoilman jäähdyttimen jälkeen, K (1) | | |
| Paine ahtimen jälkeen, kPa | | |
| Paine ahtoilman jäähdyttimen jälkeen, kPa | | |
| Imusarjan alipaine, Pa | | |
| Pakokaasun vastapaine, Pa | | |
| Polttoaineen syöttö, mm3 iskua tai tahtia kohti (1) | | |

Moottorin pyörimisnopeus, rpm

Mitattu vääntömomentti, Nm

Mitattu teho, kW

Mitattu polttoainevirta, g/h

Ilmanpaine, kPa

Vesihöyryn paine, kPa

Imuilman lämpötila, K

Taulukkoon 1 kuulumattomia apulaitteita varten lisättävä teho, kW

Nro 1

Nro 2

Nro 3

Yhteensä, kW

Tehon korjauskerroin

Korjattu teho, kW

Korjattu vääntömomentti, Nm

Korjattu polttoaineen ominaiskulutus g/(kWh) (2)

Jäähdytysnesteen lämpötila poistoaukossa, K

Voiteluöljyn lämpötila mittauskohdassa, K

Ilman lämpötila ahtimen jälkeen, K (1)

Polttoaineen lämpötila ruiskutuspumpun imuaukossa, K

Ilman lämpötila ahtoilman jäähdyttimen jälkeen, K (1)

Paine ahtimen jälkeen, kPa

Paine ahtoilman jäähdyttimen jälkeen, kPa

Imusarjan alipaine, Pa

Pakokaasun vastapaine, Pa

Polttoaineen syöttö, mm3 iskua tai tahtia kohti (1)

---

(*1)  Nettotehon ja nettovääntömomentin ominaiskäyrät on piirrettävä moottorin pyörimisnopeuden funktiona.

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

(2)  Lasketaan nettotehosta puristussytytysmoottoreille ja kipinäsytytysmoottoreille, viimeksi mainituille kerrotaan tehon korjauskertoimella.

---

LIITE 3

HYVÄKSYNTÄMERKIT

MALLI A

(Ks. tämän säännön kohta 4.4)

a = vähintään 8 mm

Yllä olevasta moottoriin kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen moottorityyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) nettotehon mittauksen osalta E-säännön nro 120 mukaisesti hyväksyntänumerolla 021628. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin E-säännön nro 120 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02.

MALLI B

(Ks. tämän säännön kohta 4.5)

a = vähintään 8 mm

Edellä olevasta moottoriin kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen moottorityyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) E-sääntöjen nro 120 ja nro 96 mukaisesti (1). Hyväksyntänumeroiden kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että hyväksyntien myöntämispäivänä E-sääntöä nro 120 oli muutettu muutossarjalla 02 ja E-sääntöön nro 96 oli jo sisällytetty muutossarja 05.

---

(1)  Toinen numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 4

POLTTOMOOTTORIN NETTOTEHON MITTAUSMENETELMÄ

1.   Näitä määräyksiä sovelletaan täydellä kuormalla vaihtelevilla pyörimisnopeuksilla käytettävän polttomoottorin tehokäyrän määrittämiseen moottorin pyörimisnopeuden funktiona sekä tasaisella pyörimisnopeudella käytettävän polttomoottorin nimellisen pyörimisnopeuden ja nimellisen nettotehon määrittämiseen.

2.   Testiolosuhteet

2.1   Moottorien täytyy olla valmistajan suositusten mukaisesti sisäänajettuja.

2.2   Jos teho voidaan mitata ainoastaan moottorista, johon on asennettu vaihteisto, vaihteiston hyötysuhde on otettava huomioon.

2.3   Apulaitteet ja lisävarusteet

2.3.1   Asennettavat apulaitteet ja lisävarusteet

Testin ajaksi testipenkkiin on asennettava apulaitteet, jotka ovat moottorin toiminnan kannalta tarpeen moottorille tarkoitetussa käyttösovelluksessa (taulukon 1 luettelon mukaisesti). Apulaitteet on asennettava mahdollisimman tarkoin samaan paikkaan kuin niille tarkoitetussa käyttösovelluksessa.

2.3.2   Poistettavat apulaitteet ja lisävarusteet

Tietyt moottoriin mahdollisesti asennetut apulaitteet, jotka liittyvät pelkästään koneen toimintaan, on irrotettava testin ajaksi. Näitä ovat esimerkiksi seuraavat:

| a) | jarrujen ilmakompressori |
| --- | --- |

a)

jarrujen ilmakompressori

| b) | ohjaustehostimen kompressori |
| --- | --- |

b)

ohjaustehostimen kompressori

| c) | jousituksen kompressori |
| --- | --- |

c)

jousituksen kompressori

| d) | ilmastointijärjestelmä. |
| --- | --- |

d)

ilmastointijärjestelmä.

Jos apulaitteita ei voida poistaa, niiden kuormittamattomassa tilassa absorboima teho voidaan määrittää ja lisätä moottorille mitattuun tehoon (ks. taulukossa 1 oleva huomautus h). Jos tämä arvo on suurempi kuin 3 prosenttia enimmäistehosta testinopeudella, testausviranomainen voi verifioida sen.

Taulukko 1

Moottoritehon määrittämistestiä varten asennettavat varusteet ja apulaitteet

| Numero | Varusteet ja apulaitteet | Asennettu päästötestiä varten |
| --- | --- | --- |
| 1 | Imujärjestelmä | |
| Imusarja | Kyllä |
| Kampikammion päästöjen valvontajärjestelmä | Kyllä |
| Ilmanvirtausmittari | Kyllä |
| Ilmansuodatin | Kyllä (1) |
| Imuäänenvaimennin | Kyllä (1) |
| 2 | Pakojärjestelmä | |
| Pakokaasun jälkikäsittely | Kyllä |
| Pakosarja | Kyllä |
| Yhdysputket | Kyllä (2) |
| Äänenvaimennin | Kyllä (2) |
| Pakoputki | Kyllä (2) |
| Pakokaasujarru | Ei (3) |
| Ahdinlaite | Kyllä |
| 3 | Polttoainepumppu | Kyllä (4) |
| 4 | Kaasutuslaitteisto | |
| Kaasutin | Kyllä |
| Elektronin säätöjärjestelmä, ilmavirtausmittari jne. | Kyllä |
| Kaasumoottorien laitteet | |
| Paineenalennin | Kyllä |
| Haihdutin | Kyllä |
| Sekoitin | Kyllä |
| 5 | Polttoaineenruiskutuslaitteet (bensiini ja diesel) | |
| Esisuodatin | Kyllä |
| Suodatin | Kyllä |
| Pumppu | Kyllä |
| Korkeapaineputket | Kyllä |
| Suutin | Kyllä |
| Elektroninen ohjausjärjestelmä, anturit jne. | Kyllä |
| Säädin/säätöjärjestelmä | Kyllä |
| Ilmasto-olosuhteiden mukaan toimiva automaattinen täyskuormitusrajoitin | Kyllä |
| 6 | Nestejäähdytysjärjestelmä | |
| Jäähdytin | Ei |
| Tuuletin | Ei |
| Tuulettimen suojus | Ei |
| Vesipumppu | Kyllä (5) |
| Termostaatti | Kyllä (6) |
| 7 | Ilmajäähdytys | |
| Suojus | Ei (7) |
| Tuuletin tai puhallin | Ei (7) |
| Lämpötilansäätölaite | Ei |
| 8 | Ahdinlaitteet | |
| Moottorin suoraan ja/tai pakokaasujen avulla käyttämä ahdin | Kyllä |
| Ahtoilman jäähdytin | Kyllä (7)
   (8) |
| Jäähdytinpumppu tai tuuletin (moottorikäyttöinen) | Ei (7) |
| Jäähdytinnesteen virtauksen säätölaitteet | Kyllä |
| 9 | Erillinen testipenkkituuletin | Kyllä, tarvittaessa |
| 10 | Pakokaasunpuhdistuslaitteet | Kyllä |
| 11 | Käynnistyslaitteet | Kyllä tai testipenkin laitteet (9) |
| 12 | Voiteluöljypumppu | Kyllä |
| 13 | Tietyt moottoriin mahdollisesti asennetut apulaitteet, jotka liittyvät pelkästään liikkuvan työkoneen toimintaan, on irrotettava testin ajaksi.
  Näitä ovat esimerkiksi seuraavat:






  i) | jarrujen ilmakompressori |

Numero

Varusteet ja apulaitteet

Asennettu päästötestiä varten

1

Imujärjestelmä

Imusarja

Kyllä

Kampikammion päästöjen valvontajärjestelmä

Kyllä

Ilmanvirtausmittari

Kyllä

Ilmansuodatin

Kyllä (1)

Imuäänenvaimennin

Kyllä (1)

2

Pakojärjestelmä

Pakokaasun jälkikäsittely

Kyllä

Pakosarja

Kyllä

Yhdysputket

Kyllä (2)

Äänenvaimennin

Kyllä (2)

Pakoputki

Kyllä (2)

Pakokaasujarru

Ei (3)

Ahdinlaite

Kyllä

3

Polttoainepumppu

Kyllä (4)

4

Kaasutuslaitteisto

Kaasutin

Kyllä

Elektronin säätöjärjestelmä, ilmavirtausmittari jne.

Kyllä

Kaasumoottorien laitteet

Paineenalennin

Kyllä

Haihdutin

Kyllä

Sekoitin

Kyllä

5

Polttoaineenruiskutuslaitteet (bensiini ja diesel)

Esisuodatin

Kyllä

Suodatin

Kyllä

Pumppu

Kyllä

Korkeapaineputket

Kyllä

Suutin

Kyllä

Elektroninen ohjausjärjestelmä, anturit jne.

Kyllä

Säädin/säätöjärjestelmä

Kyllä

Ilmasto-olosuhteiden mukaan toimiva automaattinen täyskuormitusrajoitin

Kyllä

6

Nestejäähdytysjärjestelmä

Jäähdytin

Ei

Tuuletin

Ei

Tuulettimen suojus

Ei

Vesipumppu

Kyllä (5)

Termostaatti

Kyllä (6)

7

Ilmajäähdytys

Suojus

Ei (7)

Tuuletin tai puhallin

Ei (7)

Lämpötilansäätölaite

Ei

8

Ahdinlaitteet

Moottorin suoraan ja/tai pakokaasujen avulla käyttämä ahdin

Kyllä

Ahtoilman jäähdytin

Kyllä (7)
   (8)

Jäähdytinpumppu tai tuuletin (moottorikäyttöinen)

Ei (7)

Jäähdytinnesteen virtauksen säätölaitteet

Kyllä

9

Erillinen testipenkkituuletin

Kyllä, tarvittaessa

10

Pakokaasunpuhdistuslaitteet

Kyllä

11

Käynnistyslaitteet

Kyllä tai testipenkin laitteet (9)

12

Voiteluöljypumppu

Kyllä

13

Tietyt moottoriin mahdollisesti asennetut apulaitteet, jotka liittyvät pelkästään liikkuvan työkoneen toimintaan, on irrotettava testin ajaksi.

Näitä ovat esimerkiksi seuraavat:

i)

jarrujen ilmakompressori

| ii) | ohjaustehostimen kompressori |
| --- | --- |

ii)

ohjaustehostimen kompressori

| iii) | jousituksen kompressori |
| --- | --- |

iii)

jousituksen kompressori

| iv) | ilmastointijärjestelmä. |
| --- | --- |

iv)

ilmastointijärjestelmä.

Ei

2.4   Asetukset

Moottorin nettotehon määritystestiä varten tarvittavat asetukset annetaan taulukossa 2.

Taulukko 2

Asetukset

| 1. | Kaasuttimien sekä haihduttimen/paineensäätimen asetukset |
| --- | --- |

1.

Kaasuttimien sekä haihduttimen/paineensäätimen asetukset

Valmistajan tuotantoasetusten mukaisesti ja käytössä ilman lisämuutoksia kyseistä sovellusta varten

| 2. | Ruiskutuspumpun syöttöjärjestelmän asetus |
| --- | --- |

2.

Ruiskutuspumpun syöttöjärjestelmän asetus

| 3. | Sytytys- tai ruiskutusennakko (ajoituskäyrä) |
| --- | --- |

3.

Sytytys- tai ruiskutusennakko (ajoituskäyrä)

| 4. | Säätimen asetus |
| --- | --- |

4.

Säätimen asetus

| 5. | Päästöjenrajoituslaitteet |
| --- | --- |

5.

Päästöjenrajoituslaitteet

| 6. | Ahtopaineen säätö |
| --- | --- |

6.

Ahtopaineen säätö

3.   Kirjattavat tiedot

3.1   Kirjattavat tiedot esitetään liitteen 2 lisäyksessä A.1. Suorituskykyä kuvaavat tiedot on otettava vakautuneissa toimintaoloissa, joihin kuuluu riittävä raittiin ilman syöttö moottorille. Palokammioissa saa olla karstaa, mutta vain vähäisiä määriä. Testiolosuhteet, kuten imuilman lämpötila, on asetettava mahdollisimman lähelle vertailuolosuhteita (ks. tämän liitteen kohta 5.2), jotta korjauskerroin voidaan minimoida.

3.2   Moottorin imuilman lämpötila on mitattava imusarjan kanavien sisältä. Imusarjan alipaine on mitattava samasta kohdasta. Lämpömittari tai lämpöelementti on suojattava takaisinsuihkuavalta polttoaineelta ja säteilylämmöltä ja asetettava suoraan ilmavirtaan. Mittaukset on tehtävä riittävän monesta kohdasta, jotta saadaan edustava keskiarvo imuilman lämpötilasta.

3.3   Imusarjan alipaine on mitattava virtaussuunnassa imuputkiston, ilmansuodattimen, imuäänenvaimentimen tai nopeudenrajoittimen (jos asennettu) alapuolelta.

3.4   Absoluuttinen paine moottorin sisääntulossa virtaussuunnassa ahtimen ja lämmönvaihtimen (jos asennettu) alapuolella on mitattava imusarjasta ja jokaisesta muusta paikasta, jossa paine on mitattava korjauskertoimien laskentaa varten.

3.5   Pakokaasun vastapaine on mitattava kohdasta, joka on vähintään kolme kertaa putken halkaisijan verran pakosarjojen ulostulolaippojen ja mahdollisesti asennettujen ahtimien jälkeen. Mittauspaikka on ilmoitettava.

3.6   Tietoja kirjataan vasta, kun vääntömomentti, nopeus ja lämpötilat ovat pysyneet olennaisilta osin vakaina vähintään 1 minuutin ajan.

3.7   Moottorin pyörimisnopeus käytön ja lukeman oton aikana ei saa poiketa valitusta nopeudesta enempää kuin ± 1 % tai ± 10 rpm sen mukaan, kumpi näistä arvoista on suurempi.

3.8   Jarrutuskuormituksen, polttoaineenkulutuksen ja imuilman lämpötilan lukemat on otettava samanaikaisesti, ja lukemiksi otetaan keskiarvo kahdesta peräkkäisestä tasaantuneesta arvosta, jotka eivät saa poiketa toisistaan enempää kuin 2 prosenttia jarrutuskuormituksen osalta.

3.9   Jäädytysnesteen lämpötila moottorin poistoaukolla on pidettävä valmistajan ilmoittamassa arvossa.

Jos valmistaja ei ole ilmoittanut lämpötilaa, sen on oltava 353 ± 5 K. Ilmajäähdytteisissä moottoreissa valmistajan osoittamasta kohdasta mitattu lämpötila saa poiketa enintään + 0 / – 20 K valmistajan vertailuolosuhteissa ilmoittamasta enimmäislämpötilasta.

3.10   Puristussytytysmoottoreissa polttoaineen lämpötila mitataan polttoainepumpun tuloaukosta ja sen on oltava 306–316 K (33–43 °C). Kipinäsytytysmoottoreissa polttoaineen lämpötila mitataan niin läheltä kaasuttimen tai polttoaineruiskukokoonpanon tuloaukkoa kuin mahdollista ja sen on oltava 293–303 K (20–30 °C).

3.11   Öljypumpusta tai mahdollisesti asennetun öljynjäähdyttimen ulostulosta mitattu voiteluöljyn lämpötila on pidettävä moottorin valmistajan asettamissa rajoissa.

3.12   Tarvittaessa voidaan käyttää lisäsäätöjärjestelmiä lämpötilojen säilyttämiseksi tämän liitteen kohdissa 3.9, 3.10 ja 3.11 täsmennetyissä rajoissa.

4.   Mittaustarkkuus

4.1   Vääntömomentti: ± 1 prosenttia mitatusta vääntömomentista. Vääntömomentin mittausjärjestelmä on kalibroitava kitkahäviön huomioon ottamiseksi. Dynamometripenkin mittausalueen alemmalla puoliskolla tarkkuus voi olla ± 2 prosenttia mitatusta vääntömomentista.

4.2   Moottorin pyörimisnopeus: 0,5 prosenttia mitatusta vääntömomentista.

4.3   Polttoaineenkulutus: ± 1 prosenttia mitatusta kulutuksesta.

4.4   Polttoaineen lämpötila: ± 2 K.

4.5   Moottorin imuilman lämpötila: ± 2 K.

4.6   Ilmanpaine: ± 100 Pa.

4.7   Imujärjestelmän alipaine: ± 50 Pa.

4.8   Pakojärjestelmän vastapaine: ± 200 Pa.

5.   Tehon korjauskertoimet

5.1   Määritelmä

Tehon korjauskerroin on kerroin, joilla mitattu teho on kerrottava, jotta saadaan moottorin teho kohdassa 5.2 täsmennetyissä ympäristön vertailuolosuhteissa.

Po = α P

jossa

| Po | on korjattu teho (ts. teho ympäristön vertailuolosuhteissa) |
| --- | --- |
| α | on korjauskerroin (αa tai αd) |
| P | on mitattu teho (testiteho). |

Po

on korjattu teho (ts. teho ympäristön vertailuolosuhteissa)

α

on korjauskerroin (αa tai αd)

P

on mitattu teho (testiteho).

5.2   Ympäristön vertailuolosuhteet

5.2.1   Lämpötila (To): 298 K (25 °C)

5.2.2   Kuiva paine (Pso): 99 kPa

Kuivan ilman paine perustuu 100 kPa:n kokonaispaineeseen ja 1 kPa:n vesihöyryn paineeseen.

5.3   Testin ympäristöolosuhteet

Testin aikana ympäristöolosuhteiden on oltava seuraavat:

5.3.1   Lämpötila (T)

| Kipinäsytytysmoottorit | : | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- | --- |
| Puristussytytysmoottorit | : | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

Kipinäsytytysmoottorit

:

288 K ≤ T ≤ 308 K

Puristussytytysmoottorit

:

283 K ≤ T ≤ 313 K

5.3.2   Paine (ps)

90 kPa < ps < 110 kPa

5.4   Korjauskertoimen αa ja αd määrittäminen (1)

5.4.1   Vapaasti hengittävät ja ahdetut kipinäsytytysmoottorit

Korjauskerroin αa saadaan kaavasta

Formula

jossa

| ps | on kuivan ilman kokonaispaine kilopascaleina (kPa) eli kokonaisilmanpaine, josta on vähennetty vesihöyryn paine |
| --- | --- |
| T | on moottorin imemän ilman absoluuttinen lämpötila kelvineinä (K). |

ps

on kuivan ilman kokonaispaine kilopascaleina (kPa) eli kokonaisilmanpaine, josta on vähennetty vesihöyryn paine

T

on moottorin imemän ilman absoluuttinen lämpötila kelvineinä (K).

Laboratoriossa täytettävät ehdot

Jotta testi olisi pätevä, korjauskertoimen on oltava

0,93 < αa < 1,07

Jos nämä raja-arvot eivät toteudu, testausselosteessa on ilmoitettava saadut korjatut arvot ja tarkasti selvitettävä testiolosuhteet (lämpötila ja paine).

5.4.2   Puristussytytysmoottorit – kerroin αd

Puristussytytysmoottorien tehon korjauskerroin (αd) polttoaineen vakiovirtauksella saadaan kaavasta

αd = (fa)fm

jossa

| fa | on olosuhdekerroin |
| --- | --- |
| fm | on kunkin moottori- ja säätötyypin ominaisparametri. |

fa

on olosuhdekerroin

fm

on kunkin moottori- ja säätötyypin ominaisparametri.

5.4.2.1   Olosuhdekerroin fa

Tämä kerroin osoittaa ympäristöolojen (paine, lämpötila ja kosteus) vaikutuksen moottorin imemässä ilmassa. Olosuhdekertoimen kaava vaihtelee moottorityypin mukaisesti.

5.4.2.1.1   Vapaasti hengittävät ja mekaanisesti ahdetut moottorit:

Formula

5.4.2.1.2   Turboahdetut moottorit imuilman jäähdytyksellä tai ilman imuilman jäähdytystä

Formula

5.4.2.2   Moottorikerroin fm

| fm | on qc:n (korjattu polttoainevirta) funktio seuraavasti: |
| --- | --- |
| fm = | 0 036 qc – 1,14 |

fm

on qc:n (korjattu polttoainevirta) funktio seuraavasti:

fm =

0 036 qc – 1,14

ja

| qc | = | q/r |
| --- | --- | --- |

qc

=

q/r

jossa:

| q | on polttoaineenvirtaus milligrammoina käyntikierrosta ja kokonaisiskutilavuuslitraa kohti (mg/(l.käyntikierros)) |
| --- | --- |
| r | on kompressorin ulostulon ja sisäänmenon välinen painesuhde; jos turboahtimia on useita, r on kokonaispuristussuhde (r = 1, kun moottori on vapaasti hengittävä). |

q

on polttoaineenvirtaus milligrammoina käyntikierrosta ja kokonaisiskutilavuuslitraa kohti (mg/(l.käyntikierros))

r

on kompressorin ulostulon ja sisäänmenon välinen painesuhde; jos turboahtimia on useita, r on kokonaispuristussuhde (r = 1, kun moottori on vapaasti hengittävä).

Tämä kaava pätee qc:n arvoille, jotka ovat välillä 37,2 mg/(l.käyntikierros) ja 65 mg/(l.käyntikierros).

Jos qc:n arvo on pienempi kuin 37,2 mg/(l.käyntikierros), käytetään fm:n arvoa 0,2 (fm = 0,2).

Jos qc:n arvo on suurempi kuin 65 mg/(l.käyntikierros), käytetään fm:n arvoa 1,2 (fm = 1,2) (ks. kuva 1).

Moottorikertoimen fm määrittäminen

qc (mg/l.käyntikierros)

fm

5.4.2.3   Laboratoriossa täytettävät ehdot

Jotta testi olisi pätevä, korjauskertoimen αa on oltava

a

0,93 ≤ αa ≤ 1,07

a

Jos nämä raja-arvot eivät toteudu, testausselosteessa on ilmoitettava saadut korjatut arvot ja tarkasti selvitettävä testiolosuhteet (lämpötila ja paine).

---

(1)  Imujärjestelmä asennetaan kokonaisuutena käyttösovellusta vastaavasti

1

| a) | jos on olemassa vaara, että sillä on huomattava vaikutus moottorin tehoon |
| --- | --- |

a)

jos on olemassa vaara, että sillä on huomattava vaikutus moottorin tehoon

| b) | vapaasti hengittävien kipinäsytytysmoottoreiden tapauksessa. |
| --- | --- |

b)

vapaasti hengittävien kipinäsytytysmoottoreiden tapauksessa.

Muissa tapauksissa voidaan käyttää muuta vastaavanlaista järjestelmää, ja tällöin on tarkastettava, ettei imupaine vaihtele enempää kuin 100 Pa valmistajan puhtaalle ilmansuodattimelle vahvistamasta ylärajasta.

(2)  Pakojärjestelmä asennetaan kokonaisuutena käyttösovellusta vastaavasti

2

| a) | jos on olemassa vaara, että sillä on huomattava vaikutus moottorin tehoon |
| --- | --- |

a)

jos on olemassa vaara, että sillä on huomattava vaikutus moottorin tehoon

| b) | vapaasti hengittävien kipinäsytytysmoottoreiden tapauksessa. |
| --- | --- |

b)

vapaasti hengittävien kipinäsytytysmoottoreiden tapauksessa.

Muissa tapauksissa voidaan käyttää muuta vastaavanlaista järjestelmää edellyttäen, ettei mitattu paine vaihtele enempää kuin 1 000 Pa valmistajan vahvistamasta ylärajasta.

(3)  Jos moottorissa on pakokaasujarru, kuristimen venttiilin on oltava täysin auki.

3

(4)  Tarvittaessa polttoaineen syöttöpainetta voidaan säätää jäljittelemään tietyssä moottorin käyttösovelluksessa esiintyviä paineita (erityisesti käytettäessä polttoaineen paluujärjestelmää).

4

(5)  Jäähdytysnesteen kierron on toimittava ainoastaan moottorin vesipumpun avulla. Nesteen jäähdytys voidaan toteuttaa ulkoisen piirin avulla, jos piirin painehäviö ja pumpun imupaine pysyvät samalla tasolla kuin itse moottorin jäähdytysjärjestelmässä.

5

(6)  Termostaatti voi olla täysin auki.

6

(7)  Kun testiä varten on asennettu jäähdytystuuletin tai puhallin, sen käyttämä teho on lisättävä tuloksiin lukuun ottamatta niitä moottoreita, joissa kyseiset lisälaitteet ovat moottorin kiinteä osa (esimerkiksi suoraan kampiakseliin asennetut ilmajäähdytteisten moottorien jäähdytystuulettimet). Tuulettimen tai puhaltimen teho on määritettävä testeissä käytettävillä nopeuksilla joko laskemalla se vakio-ominaisuuksien perusteella tai määrittämällä käytännön testien avulla.

7

(8)  Ahtoilman jäähdytyksellä, joko neste- tai ilmajäähdytyksellä, varustetut moottorit on testattava käyttäen ahtoilman jäähdytystä, mutta valmistajan pyynnöstä testipenkkijärjestelmä voi korvata ilmajäähdyttimen. Kummassakin tapauksessa moottorin teho kullakin nopeudella on mitattava siten, että moottorin ilman suurin paineenalennus ja lämpötilan pienin lasku testipenkkijärjestelmän ahtoilman jäähdyttimessä vastaa arvoja, jotka valmistaja on määrittänyt.

8

(9)  Sähköisten tai muiden käynnistysjärjestelmien teho syötetään testipenkistä.

9

(1)  Testit voidaan suorittaa ilmastoidussa testitilassa, jossa ilmaolosuhteita voidaan kontrolloida.

1

Jos moottoriin on asennettu automaattinen ilman lämpötilan säätö ja jos säätölaite on sellainen, että täydellä kuormalla 25 °C:ssa ei lisätä lämmitettyä ilmaa, testi on tehtävä laite täysin suljettuna. Jos laite on edelleen toiminnassa 25 °C:ssa, testi tehdään laitteen toimiessa tavanomaisesti ja lämpötilatekijän eksponentiksi korjauskertoimen kaavassa otetaan nolla (ei lämpötilakorjausta).

---

LIITE 5

MOOTTORITYYPPIEN JA MOOTTORIPERHEIDEN SEKÄ NIIDEN TOIMINTAMOODIEN MÄÄRITTELYSSÄ KÄYTETTÄVÄT PARAMETRIT

1.   MOOTTORITYYPPI

Moottorityypin teknisten ominaisuuksien on oltava ne, jotka määritellään sitä koskevassa, liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisesti laaditussa ilmoituslomakkeessa.

1.1   Toimintamoodi (nopeus)

Moottorityyppi voidaan tyyppihyväksyä vakionopeusmoottorina tai vaihtuvanopeuksisena moottorina, sellaisina kuin ne määritellään tämän säännön kohdissa 2.3 ja 2.32.

2.   MOOTTORIPERHETTÄ KOSKEVAT KRITEERIT

2.1   Yleistä

Moottoriperhe määräytyy suunnitteluparametrien mukaan. Niiden on oltava samat kaikilla saman perheen moottoreilla. Moottorin valmistaja voi päättää, mitkä moottorit kuuluvat samaan moottoriperheeseen, kunhan tämän liitteen kohdassa 2.3 luetellut jäsenyyskriteerit täyttyvät. Moottoriperheen on oltava tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymä.

2.2   Moottoriluokat, toimintamoodi (nopeus) ja tehoalue

2.2.1   Moottoriperheeseen voi kuulua vain nopeustyypiltään samanlaisia moottorityyppejä.

2.3   Moottoriperheen määritysparametrit

2.3.1   Työtapa

| a) | kaksitahtinen |
| --- | --- |

a)

kaksitahtinen

| b) | nelitahtinen |
| --- | --- |

b)

nelitahtinen

| c) | kiertomäntämoottori |
| --- | --- |

c)

kiertomäntämoottori

| d) | muut. |
| --- | --- |

d)

muut.

2.3.2   Sylinterirakenne

2.3.2.1   Sylinterien sijainti lohkossa

| a) | yksittäinen |
| --- | --- |

a)

yksittäinen

| b) | V |
| --- | --- |

b)

V

| c) | rivi |
| --- | --- |

c)

rivi

| d) | vastakkainen |
| --- | --- |

d)

vastakkainen

| e) | tähti |
| --- | --- |

e)

tähti

| f) | muu (F, W jne.). |
| --- | --- |

f)

muu (F, W jne.).

2.3.2.2   Sylinterien suhteellinen sijainti

Moottorit, joissa on samanlainen lohko, voivat kuulua samaan perheeseen, jos niiden mitat sylinterien keskikohdista keskikohtiin ovat samat.

2.3.3   Pääasiallinen jäähdytysaine

| a) | ilma |
| --- | --- |

a)

ilma

| b) | vesi |
| --- | --- |

b)

vesi

| c) | öljy. |
| --- | --- |

c)

öljy.

2.3.4   Iskutilavuus sylinteriä kohti

2.3.4.1   Moottori, jossa iskutilavuus sylinteriä kohti on vähintään 750 cm3

Jotta moottorien, joiden iskutilavuus sylinteriä kohti on vähintään 750 cm3, voidaan katsoa kuuluvan samaan moottoriperheeseen, niiden sylinterikohtaisen iskutilavuuden vaihteluväli saa olla enintään 15 prosenttia moottoriperheen suurimmasta sylinterikohtaisesta iskutilavuudesta.

2.3.4.2   Moottori, jossa iskutilavuus sylinteriä kohti on pienempi kuin 750 cm3

Jotta moottorien, joiden iskutilavuus sylinteriä kohti on pienempi kuin 750 cm3, voidaan katsoa kuuluvan samaan moottoriperheeseen, niiden sylinterikohtaisen iskutilavuuden vaihteluväli saa olla enintään 30 prosenttia moottoriperheen suurimmasta sylinterikohtaisesta iskutilavuudesta.

2.3.5   Ilmanottomenetelmä

| a) | vapaasti hengittävä |
| --- | --- |

a)

vapaasti hengittävä

| b) | paineahdettu |
| --- | --- |

b)

paineahdettu

| c) | paineahdettu ahtoilman jäähdyttimellä. |
| --- | --- |

c)

paineahdettu ahtoilman jäähdyttimellä.

2.3.6   Polttoainetyyppi

| a) | diesel (liikkuvien työkoneiden kaasuöljy) |
| --- | --- |

a)

diesel (liikkuvien työkoneiden kaasuöljy)

| b) | etanoli yksinomaan etanolia käyttäviin puristussytytysmoottoreihin (ED95) |
| --- | --- |

b)

etanoli yksinomaan etanolia käyttäviin puristussytytysmoottoreihin (ED95)

| c) | bensiini (E10) |
| --- | --- |

c)

bensiini (E10)

| d) | etanoli (E85) |
| --- | --- |

d)

etanoli (E85)

| e) | maakaasu/biometaani:






  i) | polttoainerajoittamaton – lämpöarvoltaan korkea polttoaine (H-kaasu) ja lämpöarvoltaan matala polttoaine (L-kaasu) |
| --- | --- | --- |

e)

maakaasu/biometaani:

i)

polttoainerajoittamaton – lämpöarvoltaan korkea polttoaine (H-kaasu) ja lämpöarvoltaan matala polttoaine (L-kaasu)

| ii) | polttoainerajoitettu – lämpöarvoltaan korkea polttoaine (H-kaasu) |
| --- | --- |

ii)

polttoainerajoitettu – lämpöarvoltaan korkea polttoaine (H-kaasu)

| iii) | polttoainerajoitettu – lämpöarvoltaan matala polttoaine (L-kaasu) |
| --- | --- |

iii)

polttoainerajoitettu – lämpöarvoltaan matala polttoaine (L-kaasu)

| iv) | polttoainekohtainen (LNG) |
| --- | --- |

iv)

polttoainekohtainen (LNG)

| f) | nestekaasu (LPG). |
| --- | --- |

f)

nestekaasu (LPG).

2.3.7   Polttoainejärjestelmä

| a) | vain nestemäinen polttoaine |
| --- | --- |

a)

vain nestemäinen polttoaine

| b) | vain kaasumainen polttoaine |
| --- | --- |

b)

vain kaasumainen polttoaine

| c) | kaksipolttoainetyyppi 1A |
| --- | --- |

c)

kaksipolttoainetyyppi 1A

| d) | kaksipolttoainetyyppi 1B |
| --- | --- |

d)

kaksipolttoainetyyppi 1B

| e) | kaksipolttoainetyyppi 2A |
| --- | --- |

e)

kaksipolttoainetyyppi 2A

| f) | kaksipolttoainetyyppi 2B |
| --- | --- |

f)

kaksipolttoainetyyppi 2B

| g) | kaksipolttoainetyyppi 3 B. |
| --- | --- |

g)

kaksipolttoainetyyppi 3 B.

2.3.8   Palotilan tyyppi/rakenne

| a) | avokammio |
| --- | --- |

a)

avokammio

| b) | jaettu kammio |
| --- | --- |

b)

jaettu kammio

| c) | muut tyypit. |
| --- | --- |

c)

muut tyypit.

2.3.9   Sytytystyyppi

| a) | kipinäsytytys |
| --- | --- |

a)

kipinäsytytys

| b) | puristussytytys. |
| --- | --- |

b)

puristussytytys.

2.3.10   Venttiilit ja kanavat

| a) | konfiguraatio |
| --- | --- |

a)

konfiguraatio

| b) | venttiilien määrä sylinteriä kohti. |
| --- | --- |

b)

venttiilien määrä sylinteriä kohti.

2.3.11   Polttoaineen syöttötapa

| a) | pumppu ja (korkeapaine)putki sekä ruiskutussuutin |
| --- | --- |

a)

pumppu ja (korkeapaine)putki sekä ruiskutussuutin

| b) | rivi- tai jakajapumppu |
| --- | --- |

b)

rivi- tai jakajapumppu

| c) | yksikkösuutin |
| --- | --- |

c)

yksikkösuutin

| d) | yhteispaineruiskutus |
| --- | --- |

d)

yhteispaineruiskutus

| e) | kaasutin |
| --- | --- |

e)

kaasutin

| f) | epäsuora ruiskutus |
| --- | --- |

f)

epäsuora ruiskutus

| g) | suoraruiskutus |
| --- | --- |

g)

suoraruiskutus

| h) | sekoitusyksikkö |
| --- | --- |

h)

sekoitusyksikkö

| i) | muu. |
| --- | --- |

i)

muu.

2.3.12   Muut laitteet

| a) | pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR) |
| --- | --- |

a)

pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR)

| b) | veden ruiskutus |
| --- | --- |

b)

veden ruiskutus

| c) | ilmansyöttö |
| --- | --- |

c)

ilmansyöttö

| d) | muut. |
| --- | --- |

d)

muut.

2.3.13   Elektroninen ohjausstrategia

Se, onko moottori varustettu elektronisella ohjausyksiköllä (ECU), on yksi moottoriperheen perusominaisuuksista.

Moottorit, joissa pyörimisnopeutta ohjataan elektronisesti tai mekaanisesti, voivat kuulua samaan moottoriperheeseen. Tarve erottaa elektronisesti ohjatut moottorit mekaanisesti ohjatuista koskee vain polttoaineen ruiskutuksen ominaisuuksia, kuten ajoitusta, painetta, määrää jne.

2.3.14   Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmät

Seuraavien laitteiden toimintaa ja yhdistelmiä pidetään kriteerinä moottoriperheeseen kuulumiselle:

| a) | hapetuskatalysaattori |
| --- | --- |

a)

hapetuskatalysaattori

| b) | typen oksidien poistojärjestelmä, jossa valikoiva NOx:n pelkistys (pelkistävän aineen lisäys) |
| --- | --- |

b)

typen oksidien poistojärjestelmä, jossa valikoiva NOx:n pelkistys (pelkistävän aineen lisäys)

| c) | muut typen oksidien poistojärjestelmät |
| --- | --- |

c)

muut typen oksidien poistojärjestelmät

| d) | hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa passiivinen regeneraatio






  i) | wall-flow |
| --- | --- | --- |

d)

hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa passiivinen regeneraatio

i)

wall-flow

| ii) | muu kuin wall-flow |
| --- | --- |

ii)

muu kuin wall-flow

| e) | hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa aktiivinen regeneraatio:






  i) | wall-flow |
| --- | --- | --- |

e)

hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa aktiivinen regeneraatio:

i)

wall-flow

| ii) | muu kuin wall-flow |
| --- | --- |

ii)

muu kuin wall-flow

| f) | muut hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmät |
| --- | --- |

f)

muut hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmät

| g) | muut laitteet. |
| --- | --- |

g)

muut laitteet.

2.3.15   Kaksipolttoainemoottorit

Kaksipolttoainemoottoriperheen kaikkien moottorityyppien on kuuluttava samaan E-säännön nro 96, muutossarja 05, liitteen 7 kohdassa 2 määriteltyyn kaksipolttoainemoottorien tyyppiin ja käytettävä samoja polttoainetyyppejä tai tarvittaessa polttoaineita, jotka on ilmoitettu tämän säännön mukaisesti samoihin ryhmiin.

3.   KANTAMOOTTORIN VALITSEMINEN

3.1   Yleistä

3.1.1   Kun hyväksyntäviranomainen on hyväksynyt moottoriperheen, moottoriperheen kantamoottori valitaan käyttäen ensisijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä iskua ja sylinteriä kohti ilmoitetulla suurimman vääntömomentin pyörimisnopeudella. Jos tämä valintaperuste on sama kahdella tai usealla moottorilla, kantamoottori valitaan käyttäen toissijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä iskua kohti nimellisnopeudella.

---

LIITE 6

TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTAMINEN

1.   YLEISTÄ

Nämä vaatimukset ovat yhdenmukaiset tämän säännön kohdan 6.2 mukaisten tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi suoritettavien testien kanssa.

2.   TESTAUSMENETTELYT

Testausmenetelmien ja mittauslaitteiden on oltava tämän säännön liitteissä 4 kuvatut.

3.   NÄYTTEENOTTO

3.1   Moottorityyppi

Valitaan yksi moottori. Jos moottoria ei pidetä kohdassa 4 esitetyn testin perusteella tämän säännön vaatimusten mukaisena, on testattava vielä kaksi muuta moottoria.

3.2   Moottoriperhe

Kun hyväksyntä myönnetään moottoriperheelle, tuotannon vaatimustenmukaisuus on tarkastettava testaamalla yksi moottoriperheen jäsen, joka ei saa olla kantamoottori. Jos moottori ei läpäise tuotannon vaatimustenmukaisuuden testiä, on testattava vielä kaksi samaa kyseistä tyyppiä olevaa moottoria.

4.   MITTAUSPERUSTEET

4.1   Polttomoottorin nettoteho ja polttoaineen ominaiskulutus

On tehtävä mittauksia riittävän monilla moottorin pyörimisnopeuksilla, jotta voidaan asianmukaisesti määritellä tehoa, vääntömomenttia ja polttoaineen ominaiskulutusta kuvaavat käyrät valmistajan suosittelemista moottorin pyörimisnopeuden pienimmistä arvoista suurimpiin arvoihin.

Näytemoottorille mitatut korjatut arvot saavat poiketa enintään seuraavassa taulukossa annettujen arvojen verran ja polttoaineen ominaiskulutuksen osalta enintään ± 10 prosenttia.

| Moottorityyppi | Vertailuteho (vääntömomentti) [%] | Muut käyrän mittauspisteet [%] | Moottorin pyörimisnopeuden toleranssi [%] |
| --- | --- | --- | --- |
| Yleistä | ± 5 | ± 10 | ± 5 |
| Säätimellä varustetut bensiinikäyttöiset kipinäsytytysmoottorit | ± 8 | ± 12 | ± 8 |
| Bensiinikäyttöiset kipinäsytytysmoottorit ilman säädintä | ± 8 | ± 20 | ± 8 |

Moottorityyppi

Vertailuteho (vääntömomentti) [%]

Muut käyrän mittauspisteet [%]

Moottorin pyörimisnopeuden toleranssi [%]

Yleistä

± 5

± 10

± 5

Säätimellä varustetut bensiinikäyttöiset kipinäsytytysmoottorit

± 8

± 12

± 8

Bensiinikäyttöiset kipinäsytytysmoottorit ilman säädintä

± 8

± 20

± 8

5.   TULOSTEN ARVIOINTI

Jos toisen ja/tai kolmannen kohdassa 3 kuvatun moottorin nettoteho- ja polttoaineenkulutuslukemat eivät täytä kohdassa 4 esitettyjä vaatimuksia, tuotannon katsotaan olevan tämän säännön vaatimusten vastaista ja tämän säännön kohdan 7 määräys tulee voimaan.

---

LIITE 7

HYVÄKSYNTÄTESTEISSÄ JA TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TODENTAMISESSA KÄYTETTÄVIEN VERTAILUPOLTTOAINEIDEN TEKNISET OMINAISUUDET

1.   PURISTUSSYTYTYSMOOTTORIEN TESTAAMISESSA KÄYTETTÄVIEN POLTTOAINEIDEN TEKNISET TIEDOT

1.1   Tyyppi: dieselöljy (liikkuvien työkoneiden kaasuöljy)

| Parametri | Yksikkö | Raja-arvot (1) | Testausmenetelmä |
| --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin |
| Setaaniluku (2) | | 45 | 56,0 | EN-ISO 5165 |
| Tiheys 15 °C:ssa | kg/m3 | 833 | 865 | EN-ISO 3675 |
| Tislaus: | | | | |
| 50 prosentin piste | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| 95 prosentin piste | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| lopullinen kiehumispiste | °C | — | 370 | EN-ISO 3405 |
| Leimahduspiste | °C | 55 | — | EN 22719 |
| Suodatettavuuden rajalämpötila (CFPP) | °C | — | – 5 | EN 116 |
| Viskositeetti 40 °C:ssa | mm2/s | 2,3 | 3,3 | EN-ISO 3104 |
| Polysykliset aromaattiset hiilivedyt | massaprosenttia | 2,0 | 6,0 | IP 391 |
| Rikkipitoisuus (3) | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Kuparikorroosio | | — | luokka 1 | EN-ISO 2160 |
| Conradson-hiiltojäännös (10 %:n pohjasta) | massaprosenttia | — | 0,2 | EN-ISO 10370 |
| Tuhkapitoisuus | massaprosenttia | — | 0,01 | EN-ISO 6245 |
| Kokonaiskontaminaatio | mg/kg | — | 24 | EN 12662 |
| Vesipitoisuus | massaprosenttia | — | 0,02 | EN-ISO 12937 |
| Neutralointiluku (vahva happo) | mg KOH/g | — | 0,10 | ASTM D 974 |
| Hapettumisvakaus (3) | mg/ml | — | 0,025 | EN-ISO 12205 |
| Voitelevuus (kulumisjäljen halkaisija 60 °C:ssa suoritetun HFRR-testin jälkeen) | μm | — | 400 | CEC F-06-A-96 |
| Hapettumisvakaus 110 °C:ssa (3) | H | 20,0 | — | EN 15751 |
| Rasvahappojen metyyliesterit (FAME) | til.-% | — | 7,0 | EN 14078 |

Parametri

Yksikkö

Raja-arvot (1)

Testausmenetelmä

Pienin

Suurin

Setaaniluku (2)

45

56,0

EN-ISO 5165

Tiheys 15 °C:ssa

kg/m3

833

865

EN-ISO 3675

Tislaus:

50 prosentin piste

°C

245

—

EN-ISO 3405

95 prosentin piste

°C

345

350

EN-ISO 3405

lopullinen kiehumispiste

°C

—

370

EN-ISO 3405

Leimahduspiste

°C

55

—

EN 22719

Suodatettavuuden rajalämpötila (CFPP)

°C

—

– 5

EN 116

Viskositeetti 40 °C:ssa

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polysykliset aromaattiset hiilivedyt

massaprosenttia

2,0

6,0

IP 391

Rikkipitoisuus (3)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Kuparikorroosio

—

luokka 1

EN-ISO 2160

Conradson-hiiltojäännös (10 %:n pohjasta)

massaprosenttia

—

0,2

EN-ISO 10370

Tuhkapitoisuus

massaprosenttia

—

0,01

EN-ISO 6245

Kokonaiskontaminaatio

mg/kg

—

24

EN 12662

Vesipitoisuus

massaprosenttia

—

0,02

EN-ISO 12937

Neutralointiluku (vahva happo)

mg KOH/g

—

0,10

ASTM D 974

Hapettumisvakaus (3)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Voitelevuus (kulumisjäljen halkaisija 60 °C:ssa suoritetun HFRR-testin jälkeen)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

Hapettumisvakaus 110 °C:ssa (3)

H

20,0

—

EN 15751

Rasvahappojen metyyliesterit (FAME)

til.-%

—

7,0

EN 14078

1.2   Tyyppi: Etanoli yksinomaan etanolia käyttäviin puristussytytysmoottoreihin (ED95) (4)

| Parametri | Yksikkö | Raja-arvot (5) | Testausmenetelmä (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin |
| Alkoholin kokonaismäärä (etanoli ja korkeammat tyydyttyneet alkoholit) | massaprosenttia | 92,4 | | EN 15721 |
| Muut korkeammat tyydyttyneet monoalkoholit (C3–C5) | massaprosenttia | | 2,0 | EN 15721 |
| Metanoli | massaprosenttia | | 0,3 | EN 15721 |
| Tiheys 15 °C:ssa | kg/m3 | 793,0 | 815,0 | EN ISO 12185 |
| Happamuus etikkahappona laskettuna | massaprosenttia | | 0,0025 | EN 15491 |
| Ulkomuoto | | Puhdas ja kirkas | |
| Leimahduspiste | °C | 10 | | EN 3679 |
| Kuiva jäännös | mg/kg | | 15 | EN 15691 |
| Vesipitoisuus | massaprosenttia | | 6,5 | EN 15489 (7)

  EN-ISO 12937
  EN15692 |
| Aldehydit asetaldehydinä laskettuna | massaprosenttia | | 0,0050 | ISO 1388–4 |
| Esterit etyyliasetaattina laskettuna | massaprosenttia | | 0,1 | ASTM D1617 |
| Rikkipitoisuus | mg/kg | | 10,0 | EN 15485
  EN 15486 |
| Sulfaatit | mg/kg | | 4,0 | EN 15492 |
| Hiukkaskontaminaatio | mg/kg | | 24 | EN 12662 |
| Fosfori | mg/l | | 0,20 | EN 15487 |
| Epäorgaaninen kloridi | mg/kg | | 1,0 | EN 15484 tai EN 15492 |
| Kupari | mg/kg | | 0,100 | EN 15488 |
| Sähkönjohtavuus | μS/cm | | 2,50 | DIN 51627–4 tai prEN 15938 |

Parametri

Yksikkö

Raja-arvot (5)

Testausmenetelmä (6)

Pienin

Suurin

Alkoholin kokonaismäärä (etanoli ja korkeammat tyydyttyneet alkoholit)

massaprosenttia

92,4

EN 15721

Muut korkeammat tyydyttyneet monoalkoholit (C3–C5)

massaprosenttia

2,0

EN 15721

Metanoli

massaprosenttia

0,3

EN 15721

Tiheys 15 °C:ssa

kg/m3

793,0

815,0

EN ISO 12185

Happamuus etikkahappona laskettuna

massaprosenttia

0,0025

EN 15491

Ulkomuoto

Puhdas ja kirkas

Leimahduspiste

°C

10

EN 3679

Kuiva jäännös

mg/kg

15

EN 15691

Vesipitoisuus

massaprosenttia

6,5

EN 15489 (7)

EN-ISO 12937

EN15692

Aldehydit asetaldehydinä laskettuna

massaprosenttia

0,0050

ISO 1388–4

Esterit etyyliasetaattina laskettuna

massaprosenttia

0,1

ASTM D1617

Rikkipitoisuus

mg/kg

10,0

EN 15485

EN 15486

Sulfaatit

mg/kg

4,0

EN 15492

Hiukkaskontaminaatio

mg/kg

24

EN 12662

Fosfori

mg/l

0,20

EN 15487

Epäorgaaninen kloridi

mg/kg

1,0

EN 15484 tai EN 15492

Kupari

mg/kg

0,100

EN 15488

Sähkönjohtavuus

μS/cm

2,50

DIN 51627–4 tai prEN 15938

2.   KIPINÄSYTYTYSMOOTTORIEN TESTAAMISESSA KÄYTETTÄVIEN POLTTOAINEIDEN TEKNISET TIEDOT

2.1   Tyyppi: bensiini (E10)

| Parametri | Yksikkö | Raja-arvot (8) | Testausmenetelmä (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin | |
| Tutkimusoktaaniluku, RON | | 91,0 | 98,0 | EN ISO 5164:2005 (10) |
| Moottorioktaaniluku, MON | | 83,0 | 89,0 | EN ISO 5163:2005 (10) |
| Tiheys 15 °C:ssa | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Höyrynpaine | kPa | 45,0 | 60,0 | EN ISO 13016–1 (DVPE) |
| Vesipitoisuus | | | Enint. 0,05 tilavuusprosenttia
  Ulkonäkö lämpötilassa – 7 °C: puhdas ja kirkas | EN 12937 |
| Tislaus: | | | | |
| — | haihtunut 70 °C:ssa |

Parametri

Yksikkö

Raja-arvot (8)

Testausmenetelmä (9)

Pienin

Suurin

Tutkimusoktaaniluku, RON

91,0

98,0

EN ISO 5164:2005 (10)

Moottorioktaaniluku, MON

83,0

89,0

EN ISO 5163:2005 (10)

Tiheys 15 °C:ssa

kg/m3

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Höyrynpaine

kPa

45,0

60,0

EN ISO 13016–1 (DVPE)

Vesipitoisuus

Enint. 0,05 tilavuusprosenttia

Ulkonäkö lämpötilassa – 7 °C: puhdas ja kirkas

EN 12937

Tislaus:

—

haihtunut 70 °C:ssa

tilavuusprosenttia

18,0

46,0

EN-ISO 3405

| — | haihtunut 100 °C:ssa |
| --- | --- |

—

haihtunut 100 °C:ssa

tilavuusprosenttia

46,0

62,0

EN-ISO 3405

| — | haihtunut 150 °C:ssa |
| --- | --- |

—

haihtunut 150 °C:ssa

tilavuusprosenttia

75,0

94,0

EN-ISO 3405

| — | loppukiehumispiste |
| --- | --- |

—

loppukiehumispiste

°C

170

210

EN-ISO 3405

Hiiltojäännös

tilavuusprosenttia

—

2,0

EN-ISO 3405

Hiilivetyanalyysi:

| — | olefiinit |
| --- | --- |

—

olefiinit

tilavuusprosenttia

3,0

18,0

EN 14517

EN 15553

| — | aromaattiset aineet |
| --- | --- |

—

aromaattiset aineet

tilavuusprosenttia

19,5

35,0

EN 14517

EN 15553

| — | bentseeni |
| --- | --- |

—

bentseeni

tilavuusprosenttia

—

1,0

EN 12177

EN 238, EN 14517

| — | tyydyttyneet hiilivedyt |
| --- | --- |

—

tyydyttyneet hiilivedyt

tilavuusprosenttia

Ilmoitettu arvo

EN 14517

EN 15553

Hiili-vetysuhde

Ilmoitettu arvo

Hiili-happisuhde

Ilmoitettu arvo

Induktioaika (11)

minuuttia

480

EN-ISO 7536

Happipitoisuus (12)

massaprosenttia

3,3 (15)

3,7

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Hartsipitoisuus

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

Rikkipitoisuus (13)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Kuparikorroosio (3 h 50 °C:ssa)

luokitus

—

luokka 1

EN-ISO 2160

Lyijypitoisuus

mg/l

—

5

EN 237

Fosforipitoisuus (14)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanoli (11)

tilavuusprosenttia

9,0 (15)

10,2 (15)

EN 22854

2.2   Tyyppi: etanoli (E85)

| Parametri | Yksikkö | Raja-arvot (16) | Testausmenetelmä |
| --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin |
| Tutkimusoktaaniluku, RON | | 95,0 | — | EN ISO 5164 |
| Moottorioktaaniluku, MON | | 85,0 | — | EN ISO 5163 |
| Tiheys 15 °C:ssa | kg/m3 | Ilmoitettu arvo | ISO 3675 |
| Höyrynpaine | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016–1 (DVPE) |
| Rikkipitoisuus (17) | mg/kg | — | 10 | EN 15485 tai EN 15486 |
| Hapettumisvakaus | minuuttia | 360 | | EN ISO 7536 |
| Hartsipitoisuus (ilman liuotteita) | mg/100 ml | — | 5 | EN-ISO 6246 |
| Ulkomuoto
  Määritellään ympäristön lämpötilassa tai 15 °C:ssa sen mukaan kumpi on korkeampi. | | puhdas ja kirkas, ilman näkyviä kiinteitä tai jähmeitä epäpuhtauksia | Silmämääräinen tarkastus |
| Etanoli ja korkeammat alkoholit (18) | tilavuusprosenttia | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517
  E DIN 51627–3 |
| Korkeammat alkoholit (C3 – C8) | tilavuusprosenttia | — | 2,0 | E DIN 51627–3 |
| Metanoli | tilavuusprosenttia | | 1,00 | E DIN 51627–3 |
| Bensiini (19) | tilavuusprosenttia | Tasapainosuhde | EN 228 |
| Fosfori | mg/l | 0,20 (20) | EN 15487 |
| Vesipitoisuus | tilavuusprosenttia | | 0,300 | EN 15489 tai EN 15692 |
| Epäorgaanisten kloridien pitoisuus | mg/l | | 1 | EN 15492 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | EN 15490 |
| Kuparinauhakorroosio
  (3h lämpötilassa 50 °C) | luokitus | luokka 1 | | EN ISO 2160 |
| Happamuus (etikkahappona CH3COOH) | massaprosenttia
  (mg/l) | — | 0,0050
  (40) | EN 15491 |
| Sähkönjohtavuus | μS/cm | 1,5 | DIN 51627–4 tai prEN 15938 |
| Hiili-vetysuhde | | Ilmoitettu arvo | |
| Hiili-happisuhde | | Ilmoitettu arvo | |

Parametri

Yksikkö

Raja-arvot (16)

Testausmenetelmä

Pienin

Suurin

Tutkimusoktaaniluku, RON

95,0

—

EN ISO 5164

Moottorioktaaniluku, MON

85,0

—

EN ISO 5163

Tiheys 15 °C:ssa

kg/m3

Ilmoitettu arvo

ISO 3675

Höyrynpaine

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016–1 (DVPE)

Rikkipitoisuus (17)

mg/kg

—

10

EN 15485 tai EN 15486

Hapettumisvakaus

minuuttia

360

EN ISO 7536

Hartsipitoisuus (ilman liuotteita)

mg/100 ml

—

5

EN-ISO 6246

Ulkomuoto

Määritellään ympäristön lämpötilassa tai 15 °C:ssa sen mukaan kumpi on korkeampi.

puhdas ja kirkas, ilman näkyviä kiinteitä tai jähmeitä epäpuhtauksia

Silmämääräinen tarkastus

Etanoli ja korkeammat alkoholit (18)

tilavuusprosenttia

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

E DIN 51627–3

Korkeammat alkoholit (C3 – C8)

tilavuusprosenttia

—

2,0

E DIN 51627–3

Metanoli

tilavuusprosenttia

1,00

E DIN 51627–3

Bensiini (19)

tilavuusprosenttia

Tasapainosuhde

EN 228

Fosfori

mg/l

0,20 (20)

EN 15487

Vesipitoisuus

tilavuusprosenttia

0,300

EN 15489 tai EN 15692

Epäorgaanisten kloridien pitoisuus

mg/l

1

EN 15492

pHe

6,5

9,0

EN 15490

Kuparinauhakorroosio

(3h lämpötilassa 50 °C)

luokitus

luokka 1

EN ISO 2160

Happamuus (etikkahappona CH3COOH)

massaprosenttia

(mg/l)

—

0,0050

(40)

EN 15491

Sähkönjohtavuus

μS/cm

1,5

DIN 51627–4 tai prEN 15938

Hiili-vetysuhde

Ilmoitettu arvo

Hiili-happisuhde

Ilmoitettu arvo

3.   YKSI- JA KAKSIPOLTTOAINEMOOTTORIEN KAASUMAISTEN POLTTOAINEIDEN TEKNISET TIEDOT

3.1   Tyyppi: nestekaasu

| Parametri | Yksikkö | Polttoaine A | Polttoaine B | Testausmenetelmä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koostumus: | | | | EN 27941 |
| C3-pitoisuus | tilavuusprosenttia | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4-pitoisuus | tilavuusprosenttia | Tasapainosuhde (21) | Tasapainosuhde (21) | |
| < C3, > C4 | tilavuusprosenttia | enintään 2 | enintään 2 | |
| Olefiinit | tilavuusprosenttia | enintään 12 | enintään 15 | |
| Haihdutusjäämä | mg/kg | enintään 50 | enintään 50 | EN 15470 |
| Vesi 0 °C:ssa | | Vapaa | Vapaa | EN 15469 |
| Kokonaisrikkipitoisuus, ml. hajuste | mg/kg | enintään 10 | enintään 10 | EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667 |
| Rikkivety | | Ei ole | Ei ole | EN ISO 8819 |
| Kuparinauhakorroosio
  (1h lämpötilassa 40 °C) | luokitus | luokka 1 | luokka 1 | ISO 6251 (22) |
| Haju | | Luonteenomainen | Luonteenomainen | |
| Moottorioktaaniluku (23) | | vähintään 89,0 | vähintään 89,0 | EN 589, liite B |

Parametri

Yksikkö

Polttoaine A

Polttoaine B

Testausmenetelmä

Koostumus:

EN 27941

C3-pitoisuus

tilavuusprosenttia

30 ± 2

85 ± 2

C4-pitoisuus

tilavuusprosenttia

Tasapainosuhde (21)

Tasapainosuhde (21)

< C3, > C4

tilavuusprosenttia

enintään 2

enintään 2

Olefiinit

tilavuusprosenttia

enintään 12

enintään 15

Haihdutusjäämä

mg/kg

enintään 50

enintään 50

EN 15470

Vesi 0 °C:ssa

Vapaa

Vapaa

EN 15469

Kokonaisrikkipitoisuus, ml. hajuste

mg/kg

enintään 10

enintään 10

EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667

Rikkivety

Ei ole

Ei ole

EN ISO 8819

Kuparinauhakorroosio

(1h lämpötilassa 40 °C)

luokitus

luokka 1

luokka 1

ISO 6251 (22)

Haju

Luonteenomainen

Luonteenomainen

Moottorioktaaniluku (23)

vähintään 89,0

vähintään 89,0

EN 589, liite B

3.2   Tyyppi: maakaasu/biometaani

3.2.1   Niitä vertailupolttoaineita koskevat vaatimukset, joilla on vakaat ominaisuudet (esim. suljetuissa säiliössä toimitettavat polttoaineet)

Tässä kohdassa esitettävien vertailupolttoaineiden vaihtoehtona voidaan käyttää vastaavia tämän liitteen kohdassa 3.2.2 esitettyjä polttoaineita.

| Ominaisuudet | Yksiköt | Perusta | Raja-arvot | Testausmenetelmä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin |
| Vertailupolttoaine GR |
| Koostumus: | | | | | |
| Metaani | | 87 | 84 | 89 | |
| Etaani | | 13 | 11 | 15 | |
| Tasapainosuhde (24) | mooli-% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Rikkipitoisuus | mg/m3
   (25) | — | | 10 | ISO 6326–5 |

Ominaisuudet

Yksiköt

Perusta

Raja-arvot

Testausmenetelmä

Pienin

Suurin

Vertailupolttoaine GR

Koostumus:

Metaani

87

84

89

Etaani

13

11

15

Tasapainosuhde (24)

mooli-%

—

—

1

ISO 6974

Rikkipitoisuus

mg/m3
   (25)

—

10

ISO 6326–5

| Vertailupolttoaine G23 |
| --- |
| Koostumus: | | | | | |
| Metaani | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Tasapainosuhde (26) | mooli-% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mooli-% | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Rikkipitoisuus | mg/m3
   (27) | — | — | 10 | ISO 6326–5 |

Vertailupolttoaine G23

Koostumus:

Metaani

92,5

91,5

93,5

Tasapainosuhde (26)

mooli-%

—

—

1

ISO 6974

N2

mooli-%

7,5

6,5

8,5

Rikkipitoisuus

mg/m3
   (27)

—

—

10

ISO 6326–5

| Vertailupolttoaine G25 |
| --- |
| Koostumus: | | | | | |
| Metaani | mooli-% | 86 | 84 | 88 | |
| Tasapainosuhde (28) | mooli-% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mooli-% | 14 | 12 | 16 | |
| Rikkipitoisuus | mg/m3
   (29) | — | — | 10 | ISO 6326–5 |

Vertailupolttoaine G25

Koostumus:

Metaani

mooli-%

86

84

88

Tasapainosuhde (28)

mooli-%

—

—

1

ISO 6974

N2

mooli-%

14

12

16

Rikkipitoisuus

mg/m3
   (29)

—

—

10

ISO 6326–5

| Vertailupolttoaine G20 |
| --- |
| Koostumus: | | | | | |
| Metaani | mooli-% | 100 | 99 | 100 | ISO 6974 |
| Tasapainosuhde (30) | mooli-% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mooli-% | | | | ISO 6974 |
| Rikkipitoisuus | mg/m3
   (31) | — | — | 10 | ISO 6326–5 |
| Wobben indeksi (netto) | MJ/m3
   (32) | 48,2 | 47,2 | 49,2 | |

Vertailupolttoaine G20

Koostumus:

Metaani

mooli-%

100

99

100

ISO 6974

Tasapainosuhde (30)

mooli-%

—

—

1

ISO 6974

N2

mooli-%

ISO 6974

Rikkipitoisuus

mg/m3
   (31)

—

—

10

ISO 6326–5

Wobben indeksi (netto)

MJ/m3
   (32)

48,2

47,2

49,2

3.2.2   Sellaista kaasuputkesta toimitettavaa vertailupolttoainetta koskevat vaatimukset, johon on sekoitettu muiden kaasujen seos ja jonka ominaisuudet määritetään paikalla tehtävällä mittauksella

Tässä kohdassa esitettävien vertailupolttoaineiden vaihtoehtona voidaan käyttää vastaavia tämän liitteen kohdassa 3.2.1 esitettyjä polttoaineita.

3.2.2.1   Kunkin kaasuputkesta toimitettavan vertailupolttoaineen (esim. GR, G20) perustana on julkisesta kaasunjakeluverkosta saatava kaasu, johon on taulukossa A.7–1 annettujen λ-muutoskerrointa (Sλ) koskevien vaatimusten täyttymiseksi tarvittaessa lisätty sekoituskaasuna yhtä tai useaa seuraavista kaupallisesti (tässä yhteydessä ei edellytetä kalibrointikaasun käyttöä) saatavilla olevista kaasuista:

| a) | hiilidioksidi |
| --- | --- |

a)

hiilidioksidi

| b) | etaani |
| --- | --- |

b)

etaani

| c) | metaani |
| --- | --- |

c)

metaani

| d) | typpi |
| --- | --- |

d)

typpi

| e) | propaani. |
| --- | --- |

e)

propaani.

3.2.2.2   Tuloksena saatavan putkikaasun ja sekoituskaasun yhdistelmän Sλ-arvon on oltava taulukossa A.7–1 kyseiselle vertailupolttoaineelle annetulla alueella.

Taulukko A.7–1

Vaadittu Sλ-arvon vaihtelualue kullekin vertailupolttoaineelle

| Vertailupolttoaine | Pienin Sλ-arvo | Suurin Sλ-arvo |
| --- | --- | --- |
| GR
   (33) | 0,87 | 0,95 |
| G20 | 0,97 | 1,03 |
| G23 | 1,05 | 1,10 |
| G25 | 1,12 | 1,20 |

Vertailupolttoaine

Pienin Sλ-arvo

Suurin Sλ-arvo

GR
   (33)

0,87

0,95

G20

0,97

1,03

G23

1,05

1,10

G25

1,12

1,20

3.2.2.3   Moottorin testausselosteen kultakin testausjaksolta on sisällettävä seuraavat tiedot:

| a) | tämän liitteen kohdassa 3.2.2.1 esitetystä luettelosta valitut sekoituskaasut |
| --- | --- |

a)

tämän liitteen kohdassa 3.2.2.1 esitetystä luettelosta valitut sekoituskaasut

| b) | saadun polttoaineseoksen Sλ-arvo |
| --- | --- |

b)

saadun polttoaineseoksen Sλ-arvo

| c) | saadun polttoaineseoksen metaaniluku (MN). |
| --- | --- |

c)

saadun polttoaineseoksen metaaniluku (MN).

3.2.2.4   Lisäysten A.1 ja A.2 vaatimusten on täytyttävä putkikaasun ja sekoituskaasujen ominaisuuksien määrityksen ja saadun kaasusekoituksen Sλ-arvon ja metaaniluvun määrityksen osalta sekä sen tarkistamisen osalta, että sekoitus säilyy tasaisena koko testin ajan.

---

(1)  Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259 Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test ja vähimmäisarvon määrittämisessä 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin. Suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus).

Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu pienin ja suurin raja-arvo. Jos polttoaineen vastaavuutta eritelmän vaatimusten kanssa joudutaan selvittämään, on sovellettava standardin ISO 4259 ehtoja.

(2)  Setaanilukualue ei ole 4R-vähimmäisvaatimuksen mukainen. Polttoaineen toimittajan ja käyttäjän välisten erimielisyyksien ratkaisemiseksi voidaan kuitenkin käyttää standardin ISO 4259 ehtoja, jos yksittäisten määritysten sijasta tehdään tarvittavan tarkkuuden saavuttamiseksi riittävän suuri määrä uusintamittauksia.

(3)  Vaikka hapettumisvakautta säädellään, säilytysaika on todennäköisesti rajallinen. Varastointiolosuhteista ja -ajasta on tarvittaessa pyydettävä neuvoa tuotteen toimittajalta.

(4)  Polttoaineena käytettävään etanoliin voidaan lisätä moottorin valmistajan määrittämää setaaniparannusainetta, mikäli haitallisia sivuvaikutuksia ei ole tiedossa. Jos nämä ehdot täyttyvät, suurin sallittu määrä on 10 massaprosenttia.

(5)  Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259, Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test, ja vähimmäisarvon määrittämisessä 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin. Suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen tilastollisista syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu enimmäis- ja vähimmäisrajat. Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuksia.

(6)  Kaikkien edellä lueteltujen ominaisuuksien osalta on käytettävä vastaavia EN/ISO-menetelmiä, kun ne on vahvistettu.

(7)  Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin EN 15489 vaatimuksia.

(8)  Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259, Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test, ja vähimmäisarvon määrittämisessä 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin. Suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen tilastollisista syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu enimmäis- ja vähimmäisrajat. Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuksia.

(9)  Kaikkien edellä lueteltujen ominaisuuksien osalta on käytettävä vastaavia EN/ISO-menetelmiä, kun ne on vahvistettu.

(10)  Standardin EN 228:2008 mukaisessa lopullisen tuloksen laskennassa on vähennettävä MON- ja RON-arvojen korjauskerroin 0,2.

(11)  Polttoaineessa voi olla hapetuksenestoaineita ja metallinsitojia, joita tavallisesti käytetään stabiloimaan jalostamon polttoainevirtoja, mutta peseviä/hajottavia lisäaineita tai liuotinöljyjä ei saa lisätä.

(12)  Standardin EN 15376 mukainen etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tarkoituksella lisätä vertailupolttoaineeseen.

(13)  Tyyppi 1 -testissä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus ilmoitetaan.

(14)  Vertailupolttoaineeseen ei saa tarkoituksella lisätä yhdisteitä, jotka sisältävät fosforia, rautaa, mangaania tai lyijyä.

(15)  Luokan SMB moottorien tapauksessa etanolipitoisuus ja vastaava happipitoisuus voi valmistajan valinnan mukaan olla nolla. Tällöin on kaikissa moottoriperheen – tai moottorityypin, jos perhettä ei ole – testeissä käytettävä bensiiniä, jonka etanolipitoisuus on nolla.

(16)  Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259, Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test, ja vähimmäisarvon määrittämisessä 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin. Suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen tilastollisista syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu enimmäis- ja vähimmäisrajat. Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuksia.

(17)  Päästötesteissä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus on ilmoitettava.

(18)  Standardin EN 15376 mukainen etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tarkoituksella lisätä tähän vertailupolttoaineeseen.

(19)  Lyijyttömän bensiinin osalta pitoisuus voidaan määritellä siten, että se on 100 vähennettynä veden, alkoholien, MTBE:n ja ETBE:n prosentteina ilmoitettujen pitoisuuksien summalla.

(20)  Vertailupolttoaineeseen ei saa tarkoituksella lisätä yhdisteitä, jotka sisältävät fosforia, rautaa, mangaania tai lyijyä.

(21)  Tasapainosuhde tarkoittaa seuraavaa: tasapainosuhde = 100 – C3 ≤ C3 ≥ C4.

(22)  Tällä menetelmällä ei välttämättä voida täsmällisesti määritellä, onko näytteessä syövyttäviä aineita, jos näyte sisältää korroosionestoaineita tai muita kemikaaleja, jotka vähentävät näytteen kuparinauhakorroosiota. Tämän vuoksi kyseisten aineiden lisääminen ainoastaan testausmenetelmän antamaan tulokseen vaikuttamiseksi on kielletty.

(23)  Moottorin valmistajan pyynnöstä tyyppihyväksyntätestauksessa voidaan käyttää suurempaa MON-lukua.

(24)  Inertit + C2+

(25)  Arvo määritettävä vakio-olosuhteissa (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

(26)  Inertit (muut kuin N2) + C2 + C2+.

(27)  Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa.

(28)  Inertit (muut kuin N2) + C2 + C2+.

(29)  Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa.

(30)  Inertit (muut kuin N2) + C2 + C2+.

(31)  Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa.

(32)  Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 273,2 K (0 °C) ja 101,3 kPa.

(33)  Moottoria ei tarvitse testata kaasusekoituksella, jonka metaaniluku (MN) on alle 70. Jos GR-polttoaineelle vaadittu Sλ-arvon vaihtelualue aiheuttaa sen, että metaaniluku on alle 70, Sλ-arvoa voidaan GR:n osalta mukauttaa, kunnes saavutetaan metaaniluku, joka ei ole alle 70.

---

LISÄYS A.1

LISÄVAATIMUKSET, JOTKA KOSKEVAT MOOTTORIN TESTAAMISTA KÄYTTÄEN PUTKIKAASUSTA JA MUIDEN KAASUJEN SEKOITUKSESTA KOOSTUVIA KAASUMAISIA VERTAILUPOLTTOAINEITA

A.1.1   KAASUANALYYSIN JA KAASUVIRTAUKSEN MITTAAMISEN MENETELMÄT

A.1.1.1   Tämän lisäyksen soveltamiseksi kaasun koostumus määritetään tarvittaessa analysoimalla kaasu kaasukromatografilla standardin EN ISO 6974 mukaisesti tai jollain muulla menetelmällä, jolla saavutetaan vähintään vastaavanlainen tarkkuus ja toistettavuus.

A.1.1.2   Tämän lisäyksen soveltamiseksi kaasuvirtaus mitataan vaadittaessa käyttäen massapohjaista virtausmittaria.

A.1.2   KAASUNJAKELUVERKOSTA SAATAVAN KAASUN ANALYSOINTI JA VIRTAUSNOPEUS

A.1.2.1   Kaasunjakeluverkosta saatavan kaasun koostumus on analysoitava ennen sen syöttämistä kaasunsekoitusjärjestelmään.

A.1.2.2   Kaasunsekoitusjärjestelmään tulevan kaasunjakeluverkosta saatavan kaasun virtausnopeus on mitattava.

A.1.3   SEKOITUSKAASUN ANALYSOINTI JA VIRTAUSNOPEUS

A.1.3.1   Jos sekoituskaasusta on saatavilla (esimerkiksi kaasuntoimittajan antama) soveltuva analyysitodistus, sillä voidaan osoittaa kyseisen sekoituskaasun koostumus. Tässä tapauksessa sekoituskaasun koostumus voidaan määrittää paikalla tehtävällä analyysillä, mutta sitä vaadita.

A.1.3.2   Jos sekoituskaasusta ei ole saatavilla soveltuvaa analyysitodistusta, sekoituskaasun koostumus on analysoitava.

A.1.3.3   Kunkin kaasunsekoitusjärjestelmään tulevan sekoituskaasun virtausnopeus on mitattava.

A.1.4   SEKOITETUN KAASUN ANALYSOINTI

A.1.4.1   Kaasunsekoitusjärjestelmästä moottoriin syötettävän kaasun koostumus voidaan analysoida kohdissa A.1.2.1 ja A.1.3.1 edellytetyn analyysin lisäksi tai sijasta, mutta sitä ei vaadita.

A.1.5   SEKOITETUN KAASUN Sλ-ARVON JA METAANILUVUN (MN) LASKEMINEN

A.1.5.1   Metaaniluku (MN) lasketaan standardin EN 16726:2015 mukaisesti. Laskennassa käytetään kohdan A.1.2.1, A.1.3.1 tai A.1.3.2 kohdan ja tapauksen mukaan kohdan A.1.4.1 mukaisen kaasunanalyysin tuloksia sekä kohtien A.1.2.2 ja A.1.3.3 mukaisesti mitattua kaasun massavirtaa. Samoja tietoja käytetään laskettaessa Sλ-arvo tämän liitteen lisäyksessä A.2 esitetyn menettelyn mukaisesti.

A.1.6   KAASUSEOKSEN VALVONTA JA VARMENNUS TESTIN AIKANA

A.1.6.1   Kaasuseoksen valvonta ja varmistaminen testin aikana tehdään käyttäen joko avointa (open loop) tai suljettua (closed loop) säätöjärjestelmää.

A.1.6.2   Sekoituksen avoin säätöjärjestelmä

A.1.6.2.1   Tässä tapauksessa on ennen päästötestiä tehtävä kohdissa A.1.1, A.1.2, A.1.3 ja A.1.4 esitetyt kaasuanalyysi, virtausmittaukset ja laskelmat.

A.1.6.2.2   Kaasunjakeluverkosta saatavan kaasun ja sekoituskaasujen osuudet on määritettävä sen varmistamiseksi, että Sλ-arvo on kyseiselle vertailupolttoaineelle taulukossa A.7–1 esitetyllä sallitulla vaihteluvälillä.

A.1.6.2.3   Kun suhteelliset osuudet on määritetty, niiden on pysyttävä samoina koko päästötestin ajan. Yksittäisiä virtausmääriä voidaan mukauttaa, jotta suhteelliset osuudet pysyvät samoina.

A.1.6.2.4   Kun moottorin testi on suoritettu loppuun, tehdään kohdissa A.1.2, A.1.3, A.1.4 ja A.1.5 esitetyt kaasun koostumuksen analysointi, virtausmittaukset ja laskelmat uudelleen. Jotta testiä voidaan pitää pätevänä, Sλ-arvon on pysyttävä vastaavalle vertailupolttoaineelle taulukossa A.7–1 annetulla vaihteluvälillä.

A.1.6.3   Sekoituksen suljettu säätöjärjestelmä

A.1.6.3.1   Tässä tapauksessa on määräajoin päästötestin aikana tehtävä kohdissa A.1.2, A.1.3, A.1.4 ja A.1.5 esitetyt kaasuanalyysi, virtausmittaukset ja laskelmat. Suoritustiheys valitaan ottaen huomioon kaasukromatografin taajuusvalmius ja vastaavat laskentajärjestelmät.

A.1.6.3.2   Määräajoin tehtävien mittausten ja laskelmien tuloksia käytetään mukautettaessa kaasunjakeluverkosta saatavan kaasun ja sekoituskaasun suhteellisia osuuksia, jotta Sλ-arvo pysyisi vastaavalle vertailupolttoaineelle taulukossa A.7–1 annetulla vaihteluvälillä. Mukautuksia ei saa tehdä useammin kuin mittauksia.

A.1.6.3.3   Jotta testiä voidaan pitää pätevänä, Sλ-arvon on pysyttävä vastaavalle vertailupolttoaineelle taulukossa A7-.1 annetulla vaihteluvälillä vähintään 90 prosentissa mittauspisteistä.

---

LISÄYS A.2

λ-MUUTOSKERTOIMEN (Sλ) LASKEMINEN

A.2.1   LASKELMA

λ-muutoskerroin (Sλ) (1) lasketaan yhtälöstä (A.7–1):

| | (A.7–1) |
| --- | --- |

Formula

(A.7–1)

jossa:

| Sλ | = | λ-muutoskerroin |
| --- | --- | --- |
| inert% | = | inerttien kaasujen (eli N2, CO2, He jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| | = | alkuperäisen hapen määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| n ja m | = | viittaavat polttoaineen hiilivetyjä edustavaan keskimääräiseen CnHm-arvoon, eli |

Sλ

=

λ-muutoskerroin

inert%

=

inerttien kaasujen (eli N2, CO2, He jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

Formula

=

alkuperäisen hapen määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

n ja m

=

viittaavat polttoaineen hiilivetyjä edustavaan keskimääräiseen CnHm-arvoon, eli

| | (A.7–2) |
| --- | --- |
| | (A.7–3) |

Formula

(A.7–2)

Formula

(A.7–3)

jossa:

| CH4 % | = | metaanin määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| --- | --- | --- |
| C2 % | = | kaikkien C2-hiilivetyjen (esim. C2H6, C2H4 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| C3 % | = | kaikkien C3-hiilivetyjen (esim. C3H8, C3H6 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| C4 % | = | kaikkien C4-hiilivetyjen (esim. C4H10, C4H8 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| C5 % | = | kaikkien C5-hiilivetyjen (esim. C5H12, C5H10 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| diluent % | = | laimennuskaasujen (eli O2*, N2, CO2, He jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |

CH4 %

=

metaanin määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

C2 %

=

kaikkien C2-hiilivetyjen (esim. C2H6, C2H4 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

C3 %

=

kaikkien C3-hiilivetyjen (esim. C3H8, C3H6 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

C4 %

=

kaikkien C4-hiilivetyjen (esim. C4H10, C4H8 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

C5 %

=

kaikkien C5-hiilivetyjen (esim. C5H12, C5H10 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

diluent %

=

laimennuskaasujen (eli O2*, N2, CO2, He jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

A.2.2   ESIMERKKEJÄ λ-MUUTOSKERTOIMEN Sλ LASKEMISESTA:

Esimerkki 1: G25: CH4 % = 86 %, N2 % = 14 % (tilavuudesta)

Formula

Formula

Formula

Esimerkki 2: GR: CH4 % = 87 %, C2H6 % = 13 % (tilavuudesta)

Formula

Formula

Formula

Esimerkki 3: CH4 % = 89 %, C2H6 % = 4,5 %, C3H8 % = 2,3 %, C6H14 % = 0,2 %, O2 % = 0,6 %, N2 % = 4 %

Formula

Formula

Formula

Edellä esitetyn yhtälön vaihtoehtona voidaan Sλ:n laskemisessa käyttää puhtaan metaanin stoikiometrisen ilmantarpeen suhdetta moottoriin syötettävän polttoainesekoituksen stoikiometriseen ilmantarpeeseen, kuten jäljempänä esitetään.

λ-muutoskerroin (Sλ) ilmaisee minkä tahansa polttoainesekoituksen hapentarpeen suhteessa puhtaan metaanin hapentarpeeseen. Hapentarve tarkoittaa hapen määrää, jolla metaani hapettuu reagoivien aineiden stoikiometrisessä koostumuksessa täydellisen palamisen tuotteiksi (esim. hiilidioksidiksi ja vedeksi).

Puhtaan metaanin palamisreaktio esitetään yhtälössä (A.7–4).

| 1 × CH4 + 2 × O2 → 1 × CO2 + 2 × H2O | (A.7-4) |
| --- | --- |

1 × CH4 + 2 × O2 → 1 × CO2 + 2 × H2O

(A.7-4)

Tässä tapauksessa molekyylien suhde reagoivien aineiden stoikiometrisessä koostumuksessa on täsmälleen 2:

Formula

jossa:

| nO

  2 | = | happimolekyylien määrä |
| --- | --- | --- |
| nCH

  4 | = | metaanimolekyylien määrä |

nO

  2

=

happimolekyylien määrä

nCH

  4

=

metaanimolekyylien määrä

Näin ollen puhtaan metaanin hapentarve on

nO

  2 = 2 · nCH

  4 kun vertailuarvo [nCH

  4] = 1 kmol

Sλ-arvo voidaan määrittää hapen ja metaanin stoikiometrisen koostumussuhteen sekä hapen ja moottoriin syötettävän polttoainesekoituksen stoikiometrisen koostumussuhteen välisestä suhteesta yhtälön (A.7–5) mukaisesti:

| | (A.7–5) |
| --- | --- |

Formula

(A.7–5)

jossa:

| nblend | = | polttoainesekoituksen molekyylien määrä |
| --- | --- | --- |
| (nO

  2)
  blend | = | molekyylien suhde hapen ja moottoriin syötettävän polttoainesekoituksen stoikiometrisessä koostumuksessa |

nblend

=

polttoainesekoituksen molekyylien määrä

(nO

  2)
  blend

=

molekyylien suhde hapen ja moottoriin syötettävän polttoainesekoituksen stoikiometrisessä koostumuksessa

Koska ilma sisältää 21 prosenttia happea, minkä tahansa polttoaineen stoikiometrinen ilmantarve Lst
  voidaan laskea yhtälöstä (A.7–6):

| | (A.7–6) |
| --- | --- |

Formula

(A.7–6)

jossa:

| Lst,fuel | = | polttoaineen stoikiometrinen ilmantarve |
| --- | --- | --- |
| nO

  2,

  fuel | = | polttoaineen stoikiometrinen hapentarve |

Lst,fuel

=

polttoaineen stoikiometrinen ilmantarve

nO

  2,

  fuel

=

polttoaineen stoikiometrinen hapentarve

Sλ-arvo voidaan näin ollen määrittää myös ilman ja metaanin stoikiometrisen koostumuksen suhteesta ilman ja moottoriin syötettävän polttoainesekoituksen stoikiometrisen koostumuksen suhteeseen, toisin sanoen metaanin stoikiometrisen ilmantarpeen suhteesta moottoriin syötettävän polttoainesekoituksen stoikiometriseen ilmantarpeeseen. Tämä esitetään yhtälössä (A.7–7):

| | (A.7–7) |
| --- | --- |

Formula

(A.7–7)

Näin ollen laskelmaa, jolla määritetään stoikiometrinen ilmantarve, voidaan käyttää ilmaisemaan λ-muutoskerroin.

---

(1)  Stoichiometric Air/Fuel ratios of automotive fuels – SAE J1829, kesäkuu 1987. John B. Heywood, Internal Combustion Engine Fundamentals, McGraw-Hill, 1988, kappale 3.4 ”Combustion stoichiometry” (sivut 68–72).

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 14.3.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 72/137 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 72/137

---

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN DELEGOITU PÄÄTÖS

N:o 90/18/KOL,

annettu 11 päivänä lokakuuta 2018,

jolla muutetaan Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.2 jakson 39 kohdassa olevaa luetteloa kolmansista maista tuotavien elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksytyistä rajatarkastusasemista Islannissa ja Norjassa ja kumotaan EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 111/15/KOL [2019/406]

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun johdanto-osan 5 kohdan b alakohdan,

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.1 jakson 4 kohdassa mainitun säädöksen (kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annettu neuvoston direktiivi 97/78/EY (1)), sellaisena kuin se on muutettuna ja mukautettuna ETA-sopimukseen sopimuksen liitteessä I tarkoitetuilla alakohtaisilla mukautuksilla, ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.2 jakson 111 kohdassa tarkoitetun säädöksen (kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkärintarkastuksista vastaavien rajatarkastusasemien hyväksyntää koskevista edellytyksistä 21 päivänä marraskuuta 2001 tehty komission päätös 2001/812/EY (2)), sellaisena kuin se on muutettuna, ja erityisesti sen 3 artiklan 5 kohdan,

sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sopimuksen pöytäkirjassa 1 olevalla 4 kohdan d alakohdalla ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 1 artiklan 2 kohdalla ja 3 artiklalla,

sekä katsoo seuraavaa:

Islannin elintarvike- ja eläinlääkintäviranomainen, jäljempänä ’MAST’, ilmoitti valvontaviranomaiselle 27 päivänä huhtikuuta 2018 päivätyllä kirjeellä (asiakirja nro 911402, IS ref. Mast 18041079), että rajatarkastusasema Ísafjörður (IS ISA 1) aiotaan sulkea välittömästi. MAST pyysi tämän vuoksi, että kyseinen rajatarkastusasema poistetaan kolmansista maista Islantiin ja Norjaan tuotavien elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksyttyjen rajatarkastusasemien luettelosta.

Direktiivin 97/78/EY mukaan valvontaviranomaisen on laadittava ja julkaistava hyväksytyistä rajatarkastusasemista luettelo, jota voidaan muuttaa tai täydentää myöhemmässä vaiheessa kansallisten luetteloiden muutosten huomioon ottamiseksi. Valvontaviranomainen hyväksyi nykyisen hyväksyttyjen rajatarkastusasemien luettelon 31 päivänä maaliskuuta 2015 annetulla päätöksellä N:o 111/15/KOL.

Valvontaviranomaisella on tästä syystä velvollisuus muuttaa Islannin ja Norjan rajatarkastusasemia koskevaa luetteloa ja julkaista uusi luettelo, josta ilmenee Ísafjörðurin rajatarkastusasemaa koskeva muutos.

Valvontaviranomainen siirsi päätöksellään N:o 066/18/KOL (asiakirja nro 915087) asian sitä avustavan EFTAn eläinlääkintä- ja kasvinsuojelukomitean käsiteltäväksi. Komitea hyväksyi muutosehdotuksen. Näin ollen ehdotetut toimenpiteet ovat komitean lausunnon mukaiset.

Joulukuun 11 päivänä 2013 annetun EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen 494/13/KOL 6 kohdan mukaan eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasioista erityisvastuussa olevalla kollegion jäsenellä on valta hyväksyä ehdotuksia toimenpiteiksi, joilla muutetaan luetteloa kolmansista maista tuotavien elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksytyistä EFTA-valtion rajatarkastusasemista, jos nämä toimenpide-ehdotukset ovat EFTAn valvontaviranomaista avustavan EFTAn eläinlääkintä- ja kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaisia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

| 1. | Poistetaan rajatarkastusasema Ísafjörður (IS ISA 1) Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.2 jakson 39 kohdassa olevasta luettelosta, jossa luetellaan kolmansista maista tuotavien elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksytyt rajatarkastusasemat Islannissa ja Norjassa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset tekevät kolmansista maista Islantiin ja Norjaan tuotavien elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastukset tarkoitukseen hyväksytyillä rajatarkastusasemilla, jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kumotaan EFTAn valvontaviranomaisen 31 päivänä maaliskuuta 2015 antama päätös N:o 111/15/KOL. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tämä päätös tulee voimaan sen allekirjoittamispäivänä. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tämä päätös on osoitettu Islannille ja Norjalle. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä. |
| --- | --- |

6.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta, delegointipäätöksellä N:o 494/13/KOL

Högni S. KRISTJÁNSSON

Asiasta vastaava kollegion jäsen

Carsten ZATSCHLERin puolesta

Allekirjoittaja oikeus- ja hallintoasioista vastaavan johtajan ominaisuudessa

---

(1)  
  EUVL L 24, 30.1.1998, s. 9.

1

(2)  
  EUVL L 306, 23.11.2001, s. 28.

2

---

LIITE

LUETTELO HYVÄKSYTYISTÄ RAJATARKASTUSASEMISTA

Maa: Islanti

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akureyri | IS AKU1 | P | | HC-T(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Hafnarfjörður | IS HAF 1 | P | | HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Keflavíkin lentoasema | IS KEF 4 | A | | HC(2), NHC(2) | O(15) |
| Reykjavík Eimskip | IS REY 1a | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Reykjavík Samskip | IS REY 1b | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Þorlákshöfn | IS THH1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6) | |

1

2

3

4

5

6

Akureyri

IS AKU1

P

HC-T(1)(2)(3), NHC(16)

Hafnarfjörður

IS HAF 1

P

HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Keflavíkin lentoasema

IS KEF 4

A

HC(2), NHC(2)

O(15)

Reykjavík Eimskip

IS REY 1a

P

HC(2), NHC(2)

Reykjavík Samskip

IS REY 1b

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Þorlákshöfn

IS THH1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6)

Maa: Norja

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borg | NO BRG 1 | P | | HC(2), NHC(2) | E(7) |
| Båtsfjord | NO BJF 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Egersund | NO EGE 1 | P | | HC-NT(6), NHC-NT(6)(16) | |
| Hammerfest | NO HFT 1 | P | Rypefjord | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Honningsvåg | NO HVG 1 | P | Honningsvåg | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kirkenes/Kirkkoniemi | NO KKN 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | NO KSU 1 | P | Kristiansund | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6) | |
| Larvik | NO LAR 1 | P | | HC(2) | |
| Måløy | NO MAY 1 | P | Gotteberg | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Oslo | NO OSL 1 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Oslo | NO OSL 4 | A | | HC(2), NHC(2) | U,E,O |
| Sortland | NO SLX 1 | P | Sortland | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Storskog | NO STS 3 | R | | HC, NHC | U,E,O |
| Tromsø/Tromssa | NO TOS 1 | P | Bukta | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Solstrand | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ålesund | NO AES 1 | P | Breivika | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Skutvik | HC-T(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-T(FR)(2)(3), NHC-NT(6) | |
| 1 | = | Nimi |
| 2 | = | TRACES-koodi |
| 3 | = | Tyyppi







  A | = | Lentoasema |
| F | = | Rautatie |
| P | = | Satama |
| R | = | Maantie |

1

2

3

4

5

6

Borg

NO BRG 1

P

HC(2), NHC(2)

E(7)

Båtsfjord

NO BJF 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Egersund

NO EGE 1

P

HC-NT(6), NHC-NT(6)(16)

Hammerfest

NO HFT 1

P

Rypefjord

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Honningsvåg

NO HVG 1

P

Honningsvåg

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kirkenes/Kirkkoniemi

NO KKN 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Kristiansund

NO KSU 1

P

Kristiansund

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6)

Larvik

NO LAR 1

P

HC(2)

Måløy

NO MAY 1

P

Gotteberg

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Oslo

NO OSL 1

P

HC(2), NHC(2)

Oslo

NO OSL 4

A

HC(2), NHC(2)

U,E,O

Sortland

NO SLX 1

P

Sortland

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Storskog

NO STS 3

R

HC, NHC

U,E,O

Tromsø/Tromssa

NO TOS 1

P

Bukta

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Solstrand

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ålesund

NO AES 1

P

Breivika

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Skutvik

HC-T(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-T(FR)(2)(3), NHC-NT(6)

1

=

Nimi

2

=

TRACES-koodi

3

=

Tyyppi

A

=

Lentoasema

F

=

Rautatie

P

=

Satama

R

=

Maantie

4

=

Tarkastuskeskus

5

=

Tuotteet

| HC | = | Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Muut tuotteet |
| NT | = | Ei lämpötilavaatimuksia |
| T | = | Jäädytetyt/jäähdytetyt tuotteet |
| T(FR) | = | Pakasteet |
| T(CH) | = | Jäähdytetyt tuotteet |

HC

=

Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet

NHC

=

Muut tuotteet

NT

=

Ei lämpötilavaatimuksia

T

=

Jäädytetyt/jäähdytetyt tuotteet

T(FR)

=

Pakasteet

T(CH)

=

Jäähdytetyt tuotteet

6

=

Elävät eläimet

| U | = | Sorkka- ja kavioeläimet: naudat, siat, lampaat, vuohet sekä luonnonvaraiset ja kotieläiminä pidettävät kavioeläimet |
| --- | --- | --- |
| E | = | Neuvoston direktiivissä 90/426/ETY määritellyt rekisteröidyt hevoseläimet |
| O | = | Muut eläimet |

U

=

Sorkka- ja kavioeläimet: naudat, siat, lampaat, vuohet sekä luonnonvaraiset ja kotieläiminä pidettävät kavioeläimet

E

=

Neuvoston direktiivissä 90/426/ETY määritellyt rekisteröidyt hevoseläimet

O

=

Muut eläimet

5–6

=

Erityishuomautuksia

| (1) | = | Tarkastus suoritetaan komission päätöksen 93/352/ETY vaatimusten mukaisesti; päätöksellä pannaan täytäntöön neuvoston direktiivin 97/78/EY 19 artiklan 3 kohta |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | Ainoastaan pakatut tuotteet |
| (3) | = | Ainoastaan kalastustuotteet |
| (4) | = | Ainoastaan eläinproteiinit |
| (5) | = | Ainoastaan villa, vuodat ja nahat |
| (6) | = | Ainoastaan nestemäiset rasvat, öljyt ja kalaöljyt |
| (7) | = | Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun) |
| (8) | = | Ainoastaan hevoseläimet |
| (9) | = | Ainoastaan trooppiset kalat |
| (10) | = | Ainoastaan kissat, koirat, jyrsijät, jäniseläimet, elävät kalat, matelijat ja muut kuin sileälastaisiin kuuluvat linnut (ratitae) |
| (11) | = | Ainoastaan pakkaamaton rehu |
| (12) | = | Sorkka- ja kavioeläimistä (U) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut kavioeläimet; muista eläimistä (O) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut untuvikot, kalat, koirat, kissat, hyönteiset tai muut eläimet |
| (13) | = | Nagylak HU: Tämä on Unkarissa Romanian rajalla sijaitseva rajatarkastusasema (tuotteet) ja rajanylityspaikka (elävät eläimet), johon sovelletaan sekä tuotteiden että elävien eläinten osalta liittymissopimuksessa määrättyjä siirtymätoimenpiteitä. Katso komission päätös 2003/630/EY. |
| (14) | = | Asetettu passitukseen Euroopan unionin kautta, kun on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden lähetyksistä, jotka tulevat Venäjälle tai Venäjältä unionin lainsäädännön mukaisia erityismenettelyjä noudattaen. |
| (15) | = | Ainoastaan vesiviljellyt eläimet |
| (16) | = | Ainoastaan kalajauhe |

(1)

=

Tarkastus suoritetaan komission päätöksen 93/352/ETY vaatimusten mukaisesti; päätöksellä pannaan täytäntöön neuvoston direktiivin 97/78/EY 19 artiklan 3 kohta

(2)

=

Ainoastaan pakatut tuotteet

(3)

=

Ainoastaan kalastustuotteet

(4)

=

Ainoastaan eläinproteiinit

(5)

=

Ainoastaan villa, vuodat ja nahat

(6)

=

Ainoastaan nestemäiset rasvat, öljyt ja kalaöljyt

(7)

=

Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun)

(8)

=

Ainoastaan hevoseläimet

(9)

=

Ainoastaan trooppiset kalat

(10)

=

Ainoastaan kissat, koirat, jyrsijät, jäniseläimet, elävät kalat, matelijat ja muut kuin sileälastaisiin kuuluvat linnut (ratitae)

(11)

=

Ainoastaan pakkaamaton rehu

(12)

=

Sorkka- ja kavioeläimistä (U) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut kavioeläimet; muista eläimistä (O) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut untuvikot, kalat, koirat, kissat, hyönteiset tai muut eläimet

(13)

=

Nagylak HU: Tämä on Unkarissa Romanian rajalla sijaitseva rajatarkastusasema (tuotteet) ja rajanylityspaikka (elävät eläimet), johon sovelletaan sekä tuotteiden että elävien eläinten osalta liittymissopimuksessa määrättyjä siirtymätoimenpiteitä. Katso komission päätös 2003/630/EY.

(14)

=

Asetettu passitukseen Euroopan unionin kautta, kun on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden lähetyksistä, jotka tulevat Venäjälle tai Venäjältä unionin lainsäädännön mukaisia erityismenettelyjä noudattaen.

(15)

=

Ainoastaan vesiviljellyt eläimet

(16)

=

Ainoastaan kalajauhe

---

Oikaisuja

| 14.3.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 72/141 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 72/141

---

Oikaisu komission direktiiviin (EU) 2015/1480, annettu 28 päivänä elokuuta 2015, ilmanlaadun arvioinnissa käytettäviä vertailumenetelmiä, tietojen validointia ja näytteenottopaikkojen sijaintia koskevien sääntöjen vahvistamista koskevien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2004/107/EY ja 2008/50/EY useiden liitteiden muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 226, 29. elokuuta 2015
  )

Sivulla 10, liitteessä II olevan 3 kohdan a alakohdassa, direktiivin 2008/50/EY liitteessä VI olevaan A jaksoon tehtävissä muutoksissa:

on:

”3.   Lyijyn näytteenotossa ja mittaamisessa käytettävä vertailumenetelmä – ei muutoksia”

pitää olla:

”3.   Lyijyn näytteenotossa ja mittaamisessa käytettävä vertailumenetelmä

Lyijyn näytteenotossa käytettävä vertailumenetelmä on kuvattu tässä liitteessä olevan A jakson 4 kohdassa. Lyijyn mittaamisessa käytettävä vertailumenetelmä on kuvattu standardissa EN 14902:2005 ”Standard method for measurement of Pb/Cd/As/Ni in the PM10 fraction of suspended particulate matter”.”

Sivulla 11, liitteessä II olevan 3 kohdan a alakohdassa, direktiivin 2008/50/EY liitteessä VI olevaan A jaksoon tehtävissä muutoksissa:

on:

”6.   Bentseenin näytteenotossa ja mittaamisessa käytettävä vertailumenetelmä – ei muutoksia”

pitää olla:

”6.   Bentseenin näytteenotossa ja mittaamisessa käytettävä vertailumenetelmä

Bentseenin mittaamisessa käytettävä vertailumenetelmä on kuvattu standardissa EN 14662:2005, osissa 1, 2 ja 3 ”Ambient air quality – Standard method for measurement of benzene concentrations”.”

---

| 14.3.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 72/141 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 72/141

---

Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) 2018/2025, annettu 17 päivänä joulukuuta 2018, unionin aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2019 ja 2020

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 325, 20. joulukuuta 2018
  )

Sivulla 17, liitteessä olevassa pilkkupagellia (Pagellus bogaraveo) koskevassa taulukossa:

Pagellus bogaraveo)

on:

”Alue: Unionin ja kansainväliset vedet alueella 9 (1) (SBR/9-)”

pitää olla:

”Alue: Unionin ja kansainväliset vedet alueella 9 (1) (SBR/09-)”.

---