# Europos Sąjungos L 115/2019

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 115 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 62 metai2019m. gegužės 2d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 115

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

62 metai2019m. gegužės 2d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Pareiškimas, pateiktas Energetikos chartijos sutarties (ECS) sekretoriatui pagal ECT 26 straipsnio 3 dalies b punkto ii papunktį, kuriuo pakeičiamas Europos Bendrijų vardu 1997 m. lapkričio 17 d. pateiktas pareiškimas | 1 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2019 m. balandžio 30 d. Komisijos reglamentas (ES) 2019/680, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių VI priedas (
  1
  ) | 3 |
| | * | 2019 m. balandžio 30 d. Komisijos reglamentas (ES) 2019/681, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių II priedas (
  1
  ) | 5 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2019 m. balandžio 9 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/682, kuriuo valstybės narės įgaliojamos Europos Sąjungos interesų labui pasirašyti Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu | 7 |
| | * | 2019 m. balandžio 9 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/683, kuriuo, atsižvelgiant į Europos Sąjungos interesus, valstybės narės įgaliojamos tapti Europos Tarybos konvencijos dėl integruoto požiūrio į saugumą, apsaugą ir paslaugas per futbolo rungtynes ir kitus sporto renginius (CETS Nr.o218) Šalimis | 9 |
| | * | 2019 m. balandžio 25 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/684 dėl Japonijos išvestinių finansinių priemonių sandoriams, kuriuos prižiūri Japonijos finansinių paslaugų agentūra, taikomos teisinės, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarkos pripažinimo lygiaverte Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų 11 straipsnyje nustatytiems vertinimo, ginčų sprendimo ir garantinių įmokų reikalavimams (
  1
  ) | 11 |
| | * | 2019 m. balandžio 18 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2019/685 dėl visos metinių priežiūros mokesčių sumos už 2019 m. (ECB/2019/10) | 16 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

Pareiškimas, pateiktas Energetikos chartijos sutarties (ECS) sekretoriatui pagal ECT 26 straipsnio 3 dalies b punkto ii papunktį, kuriuo pakeičiamas Europos Bendrijų vardu 1997 m. lapkričio 17 d. pateiktas pareiškimas

1

REGLAMENTAI

*

2019 m. balandžio 30 d. Komisijos reglamentas (ES) 2019/680, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių VI priedas (
  1
  )

1

3

*

2019 m. balandžio 30 d. Komisijos reglamentas (ES) 2019/681, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių II priedas (
  1
  )

1

5

SPRENDIMAI

*

2019 m. balandžio 9 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/682, kuriuo valstybės narės įgaliojamos Europos Sąjungos interesų labui pasirašyti Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu

7

*

2019 m. balandžio 9 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/683, kuriuo, atsižvelgiant į Europos Sąjungos interesus, valstybės narės įgaliojamos tapti Europos Tarybos konvencijos dėl integruoto požiūrio į saugumą, apsaugą ir paslaugas per futbolo rungtynes ir kitus sporto renginius (CETS Nr.o218) Šalimis

o

9

*

2019 m. balandžio 25 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/684 dėl Japonijos išvestinių finansinių priemonių sandoriams, kuriuos prižiūri Japonijos finansinių paslaugų agentūra, taikomos teisinės, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarkos pripažinimo lygiaverte Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų 11 straipsnyje nustatytiems vertinimo, ginčų sprendimo ir garantinių įmokų reikalavimams (
  1
  )

1

11

*

2019 m. balandžio 18 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2019/685 dėl visos metinių priežiūros mokesčių sumos už 2019 m. (ECB/2019/10)

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 2019 5 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 5 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 115/1

---

Pareiškimas, pateiktas Energetikos chartijos sutarties (ECS) sekretoriatui pagal ECT 26 straipsnio 3 dalies b punkto ii papunktį, kuriuo pakeičiamas Europos Bendrijų vardu 1997 m. lapkričio 17 d. pateiktas pareiškimas

Europos Sąjunga, Europos atominės energijos bendrija (Euratomas) ir jų valstybės narės daro tokį pareiškimą:

| „1. | Europos Sąjunga ir Euratomas yra regioninės ekonominės integracijos organizacijos, kaip apibrėžta Energetikos chartijos sutartyje. Europos Sąjunga ir Euratomas naudojasi joms valstybių narių suteikta kompetencija per savarankiškas sprendimus priimančias ir teismines institucijas. |
| --- | --- |

„1.

| 2. | Europos Sąjunga, Euratomas ir jų valstybės narės yra tarptautiniu mastu atsakingi už Energetikos chartijos sutartyje nustatytų įsipareigojimų vykdymą, atsižvelgiant į jų atitinkamą kompetenciją. |
| --- | --- |

2.

| 3. | 2014 m. liepos 23 d. buvo priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 912/2014 (1), kuriuo nustatoma finansinės atsakomybės, susijusios su investuotojų ir valstybės ginčų sprendimu teismuose, įsteigtuose tarptautiniais susitarimais, kurių šalis yra Europos Sąjunga, paskirstymo tvarka (Reglamentas 912/2014) (2). Šis reglamentas taikomas investuotojų ir valstybės ginčams, kuriuos inicijavo trečiosios valstybės ieškovas pagal Energetikos chartijos sutartį. Šiame reglamente visų pirma numatoma:
  A.   Pagal Reglamento (ES) Nr. 912/2014 4 straipsnio 1 dalį ginčų, susijusių su Europos Sąjungos institucijų, įstaigų, tarnybų ar agentūrų taikomu režimu, atveju atsakovė yra Europos Sąjunga.
  B.   Ginčų dėl valstybės narės visiškai ar iš dalies taikomo režimo atveju Reglamento (ES) Nr. 912/2014 8 straipsnyje numatoma, kad:







  1. | Komisija, gavusi pranešimą, kuriame ieškovas nurodo savo ketinimą inicijuoti arbitražo procesą pagal susitarimą, nedelsdama informuoja atitinkamą valstybę narę. Kai ieškovas pareiškia savo ketinimą inicijuoti arbitražo procesą Sąjungos ar valstybės narės atžvilgiu, per 15 darbo dienų nuo tokio pranešimo gavimo Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie tai, kas yra ieškovas, kokios susitarimo nuostatos esą yra pažeistos, nurodo susijusį ekonomikos sektorių, režimą, kuriuo tariamai pažeidžiamas susitarimas, ir reikalaujamos atlyginti žalos sumą. |
| --- | --- | --- |

3.

A.   Pagal Reglamento (ES) Nr. 912/2014 4 straipsnio 1 dalį ginčų, susijusių su Europos Sąjungos institucijų, įstaigų, tarnybų ar agentūrų taikomu režimu, atveju atsakovė yra Europos Sąjunga.

B.   Ginčų dėl valstybės narės visiškai ar iš dalies taikomo režimo atveju Reglamento (ES) Nr. 912/2014 8 straipsnyje numatoma, kad:

1.

Komisija, gavusi pranešimą, kuriame ieškovas nurodo savo ketinimą inicijuoti arbitražo procesą pagal susitarimą, nedelsdama informuoja atitinkamą valstybę narę. Kai ieškovas pareiškia savo ketinimą inicijuoti arbitražo procesą Sąjungos ar valstybės narės atžvilgiu, per 15 darbo dienų nuo tokio pranešimo gavimo Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie tai, kas yra ieškovas, kokios susitarimo nuostatos esą yra pažeistos, nurodo susijusį ekonomikos sektorių, režimą, kuriuo tariamai pažeidžiamas susitarimas, ir reikalaujamos atlyginti žalos sumą.

| 2. | Valstybė narė, gavusi pranešimą, kuriame ieškovas nurodo apie savo ketinimą inicijuoti arbitražo procesą, nedelsdama informuoja Komisiją. |
| --- | --- |

2.

Valstybė narė, gavusi pranešimą, kuriame ieškovas nurodo apie savo ketinimą inicijuoti arbitražo procesą, nedelsdama informuoja Komisiją.

Reglamento 912/2014 9 straipsnyje dar numatoma, kad:

| 1. | Atitinkama valstybė narė yra atsakovė, išskyrus atvejus, kai egzistuoja bet kuri iš šių aplinkybių:








  a) | Komisija, pasikonsultavusi pagal 6 straipsnį, per 45 dienas nuo 8 straipsnyje nurodyto pranešimo gavimo priėmė sprendimą pagal šio straipsnio 2 arba 3 dalį, arba |
| --- | --- | --- |

1.

Atitinkama valstybė narė yra atsakovė, išskyrus atvejus, kai egzistuoja bet kuri iš šių aplinkybių:

a)

Komisija, pasikonsultavusi pagal 6 straipsnį, per 45 dienas nuo 8 straipsnyje nurodyto pranešimo gavimo priėmė sprendimą pagal šio straipsnio 2 arba 3 dalį, arba

| b) | valstybė narė, pasikonsultavusi pagal 6 straipsnį, per 45 dienas nuo 8 straipsnyje nurodyto pranešimo gavimo Komisijai raštu patvirtino neketinanti būti atsakove. |
| --- | --- |

b)

valstybė narė, pasikonsultavusi pagal 6 straipsnį, per 45 dienas nuo 8 straipsnyje nurodyto pranešimo gavimo Komisijai raštu patvirtino neketinanti būti atsakove.

Esant bet kuriai iš a arba b punkte nurodytų aplinkybių, atsakovė yra Sąjunga.

| 2. | Remdamasi išsamia ir subalansuota faktų analize ir valstybėms narėms nurodytais teisiniais argumentais, laikydamasi 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros, Komisija įgyvendinimo aktais gali nuspręsti, kad Sąjunga turi būti atsakove, kai egzistuoja viena ar daugiau toliau išvardytų aplinkybių:








  a) | Sąjunga prisiimtų visą arba bent dalį galimos finansinės atsakomybės, kylančios iš ginčo, pagal 3 straipsnyje išdėstytus kriterijus, arba |
| --- | --- | --- |

2.

Remdamasi išsamia ir subalansuota faktų analize ir valstybėms narėms nurodytais teisiniais argumentais, laikydamasi 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros, Komisija įgyvendinimo aktais gali nuspręsti, kad Sąjunga turi būti atsakove, kai egzistuoja viena ar daugiau toliau išvardytų aplinkybių:

a)

Sąjunga prisiimtų visą arba bent dalį galimos finansinės atsakomybės, kylančios iš ginčo, pagal 3 straipsnyje išdėstytus kriterijus, arba

| b) | ginčas taip pat susijęs su Sąjungos institucijų, įstaigų, tarnybų ar agentūrų taikomu režimu. |
| --- | --- |

b)

ginčas taip pat susijęs su Sąjungos institucijų, įstaigų, tarnybų ar agentūrų taikomu režimu.

| 3. | Remdamasi išsamia ir subalansuota faktų analize ir valstybėms narėms nurodytais teisiniais argumentais, laikydamasi 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, Komisija įgyvendinimo aktais gali nuspręsti, kad Sąjunga turi būti atsakove tais atvejais, kai panašus režimas yra ginčijamas prieš Sąjungą PPO pareikštame susijusiame ieškinyje, kai sudaryta kolegija ir ieškinys yra susijęs su tuo pačiu konkrečiu teisiniu klausimu ir kai tai būtina argumentacijos nuoseklumui PPO byloje užtikrinti. |
| --- | --- |

3.

Remdamasi išsamia ir subalansuota faktų analize ir valstybėms narėms nurodytais teisiniais argumentais, laikydamasi 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, Komisija įgyvendinimo aktais gali nuspręsti, kad Sąjunga turi būti atsakove tais atvejais, kai panašus režimas yra ginčijamas prieš Sąjungą PPO pareikštame susijusiame ieškinyje, kai sudaryta kolegija ir ieškinys yra susijęs su tuo pačiu konkrečiu teisiniu klausimu ir kai tai būtina argumentacijos nuoseklumui PPO byloje užtikrinti.

[...]

| 5. | Po 8 straipsnyje nurodyto pranešimo gavimo Komisija ir atitinkama valstybė narė nedelsdamos pradeda konsultacijas pagal 6 straipsnį dėl bylos valdymo pagal šį straipsnį. Komisija ir atitinkama valstybė narė užtikrina, kad būtų laikomasi susitarime nustatytų terminų. |
| --- | --- |

5.

Po 8 straipsnyje nurodyto pranešimo gavimo Komisija ir atitinkama valstybė narė nedelsdamos pradeda konsultacijas pagal 6 straipsnį dėl bylos valdymo pagal šį straipsnį. Komisija ir atitinkama valstybė narė užtikrina, kad būtų laikomasi susitarime nustatytų terminų.

C.   Nustačiusi, kas bus atsakovas ginče pagal pirmiau minėtas Reglamento (ES) Nr. 912/2014 nuostatas, Europos Sąjunga apie tai praneša ieškovui per 60 dienų nuo pranešimo, kuriame ieškovas nurodo savo ketinimą inicijuoti ginčą, pateikimo dienos. Tuo nedaromas poveikis kompetencijos padalijimui tarp Sąjungos ir valstybių narių investicijų srityje.

| 4. | Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, kaip Europos Sąjungos ir Euratomo teisminė institucija, turi kompetenciją išnagrinėti bet kokį klausimą, susijusį su steigimo sutarčių ir pagal jas priimtų aktų, įskaitant Europos Sąjungos ir Euratomo sudarytus tarptautinius susitarimus, kuriais tam tikromis sąlygomis gali būti remiamasi Teisingumo Teisme, taikymu ir aiškinimu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bet kokia kitos ES nepriklausančios Susitariančiosios Šalies ieškovo Europos Sąjungos Teisingumo Teisme iškelta byla, taikant Sąjungos steigimo sutartyse numatytų formų veiksmus, priklauso Energetikos chartijos sutarties 26 straipsnio 2 dalies a punkto (3) taikymo sričiai. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos teisės sistemoje numatytos tokiems veiksmams vykdyti reikalingos priemonės, nei Europos Sąjunga, nei Euratomas nėra davęs besąlygiško sutikimo pateikti ginčą tarptautinio arbitražo ar taikinimo instancijai. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kalbant apie tarptautinį arbitražą, reikėtų pažymėti, kad Konvencijos dėl valstybių ir kitų valstybių fizinių bei juridinių asmenų investicinių ginčų sprendimo (ICSID konvencijos) nuostatomis Europos Sąjungai ir Euratomui neleidžiama tapti tos konvencijos šalimis. ICSID papildomų sąlygų nuostatomis taip pat neleidžiama Europos Sąjungai ir Euratomui jomis pasinaudoti. Visus arbitražo sprendimus, kurie yra nepalankūs Europos Sąjungai ir Euratomui, įgyvendins Sąjungos institucijos, laikydamosi savo įsipareigojimo pagal Energetikos chartijos sutarties 26 straipsnio 8 dalį.“ |
| --- | --- |

6.

---

(1)  
  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 912/2014, kuriuo nustatoma finansinės atsakomybės, susijusios su investuotojų ir valstybės ginčų sprendimu teismuose, įsteigtuose tarptautiniais susitarimais, kurių šalis yra Europos Sąjunga, paskirstymo tvarka (OL L 257, 2014 8 28, p. 121).

1

(2)  Didesnio tikrumo sumetimais šis pareiškimas skirtas Reglamento 912/2014 priėmimo pasekmėms švelninti, kai tai susiję su bylomis, kurias pagal Energetikos chartijos sutartį inicijavo ES nepriklausančios Susitariančiosios Šalies ieškovas. Šis pareiškimas nesusijęs su valstybės narės investuotojo ir valstybės narės ginčais pagal Energetikos chartijos sutartį. ES ir jos valstybės narės šį klausimą gali nagrinėti vėliau.

2

(3)  26 straipsnio 2 dalies a punktas taip pat taikomas tuo atveju, kai Europos Sąjungos Teisingumo Teismo gali būti paprašyta išnagrinėti Energetikos chartijos sutarties taikymą ar aiškinimą, remiantis prašymu priimti prejudicinį sprendimą, kurį valstybės narės teismas arba tribunolas pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 267 straipsnį.

3

---

REGLAMENTAI

| 2019 5 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 115/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 5 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 115/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2019/680

2019 m. balandžio 30 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių VI priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių (1), ypač į jo 31 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Vartotojų saugos mokslinis komitetas (toliau – VSMK) 2018 m. liepos 30 d. nuomonėje (2) (toliau – VSMK nuomonė) padarė išvadą, kad fenilen-bis-difeniltriaziną yra saugu naudoti kaip UV filtrą apsaugos nuo saulės gaminiuose ir kituose kosmetikos gaminiuose, jeigu jo koncentracija yra ne didesnė kaip 5 %, ir kad jį naudoti yra saugu tik ant odos naudojamuose kosmetikos gaminiuose, o ne gaminiuose, kurių poveikis gali pasireikšti jų įkvėpus; |
| --- | --- |

(1)

Vartotojų saugos mokslinis komitetas (toliau – VSMK) 2018 m. liepos 30 d. nuomonėje (2) (toliau – VSMK nuomonė) padarė išvadą, kad fenilen-bis-difeniltriaziną yra saugu naudoti kaip UV filtrą apsaugos nuo saulės gaminiuose ir kituose kosmetikos gaminiuose, jeigu jo koncentracija yra ne didesnė kaip 5 %, ir kad jį naudoti yra saugu tik ant odos naudojamuose kosmetikos gaminiuose, o ne gaminiuose, kurių poveikis gali pasireikšti jų įkvėpus;

| (2) | atsižvelgiant į VSMK nuomonę ir siekiant atsižvelgti į techninę bei mokslinę pažangą, fenilen-bis-difeniltriaziną turėtų būti leidžiama naudoti kaip UV filtrą kosmetikos gaminiuose, jeigu jo koncentracija yra ne didesnė kaip 5 %, išskyrus priemones, kurios įkvėptos gali daryti poveikį galutinio naudotojo plaučiams; |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgiant į VSMK nuomonę ir siekiant atsižvelgti į techninę bei mokslinę pažangą, fenilen-bis-difeniltriaziną turėtų būti leidžiama naudoti kaip UV filtrą kosmetikos gaminiuose, jeigu jo koncentracija yra ne didesnė kaip 5 %, išskyrus priemones, kurios įkvėptos gali daryti poveikį galutinio naudotojo plaučiams;

| (3) | todėl Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 VI priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

todėl Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 VI priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (4) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Kosmetikos gaminių nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Kosmetikos gaminių nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 VI priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. balandžio 30 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 342, 2009 12 22, p. 59.

1

(2)  SCCS/1594/18.

2

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 VI priedas papildomas šiuo įrašu:

| | Medžiagos identifikavimas | Sąlygos | |
| --- | --- | --- | --- |
| Eilės numeris | Cheminis pavadinimas (INN/XAN) | Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas | CAS numeris | EB numeris | Gaminio rūšis, kūno dalys | Didžiausia koncentracija gatavame preparate | Kita | Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „31 | 3,3′-(1,4-fenilen)bis(5,6-difenil-1,2,4-triazinas) | Phenylene Bis-Diphenyltriazine | 55514-22-2 | 700-823-1 | | 5 % | Nenaudoti priemonėse, kurios įkvėptos gali daryti poveikį galutinio naudotojo plaučiams.“ | |

Medžiagos identifikavimas

Sąlygos

Eilės numeris

Cheminis pavadinimas (INN/XAN)

Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas

CAS numeris

EB numeris

Gaminio rūšis, kūno dalys

Didžiausia koncentracija gatavame preparate

Kita

Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„31

3,3′-(1,4-fenilen)bis(5,6-difenil-1,2,4-triazinas)

Phenylene Bis-Diphenyltriazine

55514-22-2

700-823-1

5 %

Nenaudoti priemonėse, kurios įkvėptos gali daryti poveikį galutinio naudotojo plaučiams.“

---

| 2019 5 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 115/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 5 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 115/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2019/681

2019 m. balandžio 30 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių II priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių (1), ypač į jo 31 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | cheminė medžiaga 2-Chloro-p-Phenylenediamine, įskaitant jos sulfatą ir dihidrochlorido druskas, naudojama antakių ir blakstienų dažų mišiniuose, kuriuose jos koncentracija ne didesnė kaip 4,6 %. Vartotojų saugos mokslinis komitetas (VSMK) savo 2013 m. rugsėjo 19 d. nuomonėje (2) (toliau – VSMK nuomonė) teigė, kad neįmanoma nustatyti 2-Chloro-p-Phenylenediamine naudojimo oksidaciniuose plaukų dažų mišiniuose, kurie skirti antakiams ir blakstienoms dažyti ir kuriuose jo koncentracija ne didesnė kaip 4,6 %, pakankamos saugos ribos. VSMK taip pat teigė, kad, remiantis turimais duomenimis ir nesant tinkamo genų mutacijos indukcijos in vivo tyrimo, neįmanoma pateikti išvados dėl 2-Chloro-p-Phenylenediamine genotoksinio potencialo. Todėl VSMK nemano, kad 2-Chloro-p-Phenylenediamine naudojimas vartotojams yra saugus. VSMK vėliau paaiškino, kad jis laikosi nuomonės, jog 2-Chloro-p-Phenylenediamine sulfatas ir dihidrochlorido druskos turėtų būti naudojamos taip pat atsargiai kaip ir 2-Chloro-p-Phenylenediamine, kol neįrodyta, kad jie yra saugūs, nes ir jų, ir 2-Chloro-p-Phenylenediamine pagrindinė struktūra ir genotoksinis potencialas yra tokie patys. Be to, VSMK paaiškino, kad VSMK nuomonė ir jo išvados gali būti taikomos ir dėl galvos plaukų (3); |
| --- | --- |

(1)

cheminė medžiaga 2-Chloro-p-Phenylenediamine, įskaitant jos sulfatą ir dihidrochlorido druskas, naudojama antakių ir blakstienų dažų mišiniuose, kuriuose jos koncentracija ne didesnė kaip 4,6 %. Vartotojų saugos mokslinis komitetas (VSMK) savo 2013 m. rugsėjo 19 d. nuomonėje (2) (toliau – VSMK nuomonė) teigė, kad neįmanoma nustatyti 2-Chloro-p-Phenylenediamine naudojimo oksidaciniuose plaukų dažų mišiniuose, kurie skirti antakiams ir blakstienoms dažyti ir kuriuose jo koncentracija ne didesnė kaip 4,6 %, pakankamos saugos ribos. VSMK taip pat teigė, kad, remiantis turimais duomenimis ir nesant tinkamo genų mutacijos indukcijos in vivo tyrimo, neįmanoma pateikti išvados dėl 2-Chloro-p-Phenylenediamine genotoksinio potencialo. Todėl VSMK nemano, kad 2-Chloro-p-Phenylenediamine naudojimas vartotojams yra saugus. VSMK vėliau paaiškino, kad jis laikosi nuomonės, jog 2-Chloro-p-Phenylenediamine sulfatas ir dihidrochlorido druskos turėtų būti naudojamos taip pat atsargiai kaip ir 2-Chloro-p-Phenylenediamine, kol neįrodyta, kad jie yra saugūs, nes ir jų, ir 2-Chloro-p-Phenylenediamine pagrindinė struktūra ir genotoksinis potencialas yra tokie patys. Be to, VSMK paaiškino, kad VSMK nuomonė ir jo išvados gali būti taikomos ir dėl galvos plaukų (3);

| (2) | atsižvelgiant į VSMK nuomonę ir vėlesnį VSMK paaiškinimą, 2-Chloro-p-Phenylenediamine, jo sulfatų ir dihidrochlorido druskų naudojimas antakių ir blakstienų dažymo gaminiuose gali kelti riziką žmonių sveikatai. Jei tai yra galvos plaukų dažymo gaminiai, šios cheminės medžiagos poveikis yra dar didesnis, nes šiais gaminiais veikiamas didesnis kūno paviršius. Atsižvelgiant į tai ir į vėlesnį VSMK paaiškinimą, 2-Chloro-p-Phenylenediamine, jo sulfatų ir dihidrochlorido druskų naudojimas galvos plaukų dažymo gaminiuose taip pat gali kelti riziką žmonių sveikatai. Todėl 2-Chloro-p-Phenylenediamine, jo sulfatas ir dihidrochlorido druskos turėtų būti draudžiami plaukų dažymo gaminiuose, įskaitant antakių dažymo gaminius, ir blakstienų dažymo gaminiuose, ir turėtų būti įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 II priedo draudžiamų medžiagų sąrašą; |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgiant į VSMK nuomonę ir vėlesnį VSMK paaiškinimą, 2-Chloro-p-Phenylenediamine, jo sulfatų ir dihidrochlorido druskų naudojimas antakių ir blakstienų dažymo gaminiuose gali kelti riziką žmonių sveikatai. Jei tai yra galvos plaukų dažymo gaminiai, šios cheminės medžiagos poveikis yra dar didesnis, nes šiais gaminiais veikiamas didesnis kūno paviršius. Atsižvelgiant į tai ir į vėlesnį VSMK paaiškinimą, 2-Chloro-p-Phenylenediamine, jo sulfatų ir dihidrochlorido druskų naudojimas galvos plaukų dažymo gaminiuose taip pat gali kelti riziką žmonių sveikatai. Todėl 2-Chloro-p-Phenylenediamine, jo sulfatas ir dihidrochlorido druskos turėtų būti draudžiami plaukų dažymo gaminiuose, įskaitant antakių dažymo gaminius, ir blakstienų dažymo gaminiuose, ir turėtų būti įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 II priedo draudžiamų medžiagų sąrašą;

| (3) | tikslinga nustatyti pagrįstos trukmės laikotarpius, kad pramonės sektorius prisitaikytų prie naujo draudimo. Nustatant šių laikotarpių trukmę ekonominės veiklos vykdytojų interesai turėtų būti suderinti su nustatytais konkrečiais rizikos sveikatai veiksniais; |
| --- | --- |

(3)

tikslinga nustatyti pagrįstos trukmės laikotarpius, kad pramonės sektorius prisitaikytų prie naujo draudimo. Nustatant šių laikotarpių trukmę ekonominės veiklos vykdytojų interesai turėtų būti suderinti su nustatytais konkrečiais rizikos sveikatai veiksniais;

| (4) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1223/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1223/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Kosmetikos gaminių nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Kosmetikos gaminių nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 II priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Nuo 2019 m. lapkričio 22 d. Sąjungos rinkai nepateikiami plaukų dažymo gaminiai, įskaitant antakių dažymo gaminius, ir blakstienų dažymo gaminiai, kurių sudėtyje yra šiuo reglamentu draudžiamų cheminių medžiagų.

Nuo 2020 m. vasario 22 d. Sąjungos rinkai netiekiami plaukų dažymo gaminiai, įskaitant antakių dažymo gaminius, ir blakstienų dažymo gaminiai, kurių sudėtyje yra šiuo reglamentu draudžiamų cheminių medžiagų.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. balandžio 30 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 342, 2009 12 22, p. 59.

1

(2)  SCCS/1510/13.

2

(3)  
  2018 m. birželio 21–22 d. VSMK plenarinio posėdžio protokolas.

3

---

PRIEDAS

Į Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 II priedą įtraukiamas šis įrašas:

| Nuorodos numeris | Cheminis pavadinimas ir (arba) INN | CAS numeris | EB numeris |
| --- | --- | --- | --- |
| „1384 | 2-chlorbenzen-1,4-diaminas (2-Chloro-p-Phenylenediamine), jo sulfatas ir dihidrochlorido druskos (*1), kai naudojami kaip cheminė medžiaga plaukų dažymo gaminiuose, įskaitant antakių dažymo gaminius, ir blakstienų dažymo gaminiuose | 615-66-7
  61702-44-1 (sulfatas)
  615-46-3 (dihidrochloridas) | 210-441-2
  262-915-3
  210-427-6 |

Nuorodos numeris

Cheminis pavadinimas ir (arba) INN

CAS numeris

EB numeris

„1384

2-chlorbenzen-1,4-diaminas (2-Chloro-p-Phenylenediamine), jo sulfatas ir dihidrochlorido druskos (*1), kai naudojami kaip cheminė medžiaga plaukų dažymo gaminiuose, įskaitant antakių dažymo gaminius, ir blakstienų dažymo gaminiuose

615-66-7

61702-44-1 (sulfatas)

615-46-3 (dihidrochloridas)

210-441-2

262-915-3

210-427-6

---

(*1)  Nuo 2019 m. lapkričio 22 d. Sąjungos rinkai nepateikiami plaukų dažymo gaminiai, įskaitant antakių dažymo gaminius, ir blakstienų dažymo gaminiai, kurių sudėtyje yra šių cheminių medžiagų. Nuo 2020 m. vasario 22 d. Sąjungos rinkai netiekiami plaukų dažymo gaminiai, įskaitant antakių dažymo gaminius, ir blakstienų dažymo gaminiai, kurių sudėtyje yra šių cheminių medžiagų.“

*1

---

SPRENDIMAI

| 2019 5 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 115/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 5 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 115/7

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/682

2019 m. balandžio 9 d.

kuriuo valstybės narės įgaliojamos Europos Sąjungos interesų labui pasirašyti Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 16 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

kadangi:

| (1) | 2013 m. birželio 6 d. Taryba įgaliojo Komisiją Sąjungos vardu dalyvauti derybose dėl Europos Tarybos konvencijos dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (ETS Nr. 108) (toliau – 108-oji konvencija) modernizavimo bei Sąjungos prisijungimo prie iš dalies keičiamos 108-osios konvencijos sąlygų ir tvarkos; |
| --- | --- |

(1)

2013 m. birželio 6 d. Taryba įgaliojo Komisiją Sąjungos vardu dalyvauti derybose dėl Europos Tarybos konvencijos dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (ETS Nr. 108) (toliau – 108-oji konvencija) modernizavimo bei Sąjungos prisijungimo prie iš dalies keičiamos 108-osios konvencijos sąlygų ir tvarkos;

| (2) | 2018 m. gegužės 18 d. Europos Tarybos Ministrų Komitetas patvirtino protokolą, iš dalies keičiantį 108-ąją konvenciją (toliau – iš dalies keičiantis protokolas); |
| --- | --- |

(2)

2018 m. gegužės 18 d. Europos Tarybos Ministrų Komitetas patvirtino protokolą, iš dalies keičiantį 108-ąją konvenciją (toliau – iš dalies keičiantis protokolas);

| (3) | iš dalies keičiančiu protokolu siekiama išplėsti 108-ąja konvencija suteikiamos duomenų apsaugos apimtį, sustiprinti ir padidinti jos veiksmingumą; |
| --- | --- |

(3)

iš dalies keičiančiu protokolu siekiama išplėsti 108-ąja konvencija suteikiamos duomenų apsaugos apimtį, sustiprinti ir padidinti jos veiksmingumą;

| (4) | iš dalies keičiamos 108-osios konvencijos nuostatos apima tiek į Sąjungos teisės taikymo sritį patenkančią, tiek ir nepatenkančią veiklą, pavyzdžiui, nacionalinį saugumą ir gynybą; |
| --- | --- |

(4)

iš dalies keičiamos 108-osios konvencijos nuostatos apima tiek į Sąjungos teisės taikymo sritį patenkančią, tiek ir nepatenkančią veiklą, pavyzdžiui, nacionalinį saugumą ir gynybą;

| (5) | iš dalies keičiamos 108-osios konvencijos nuostatos tiek, kiek jos yra taikytinos asmens duomenų tvarkymui, vykdant į Sąjungos teisės taikymo sritį patenkančią veiklą, gali daryti poveikį bendroms taisyklėms arba pakeisti jų taikymo sritį Sutarties 3 straipsnio 2 dalies prasme, nes tos nuostatos grindžiamos tokiais pačiais principais kaip tie, kurie nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/679 (1) ir direktyvoje (ES) 2016/680 (2); |
| --- | --- |

(5)

iš dalies keičiamos 108-osios konvencijos nuostatos tiek, kiek jos yra taikytinos asmens duomenų tvarkymui, vykdant į Sąjungos teisės taikymo sritį patenkančią veiklą, gali daryti poveikį bendroms taisyklėms arba pakeisti jų taikymo sritį Sutarties 3 straipsnio 2 dalies prasme, nes tos nuostatos grindžiamos tokiais pačiais principais kaip tie, kurie nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/679 (1) ir direktyvoje (ES) 2016/680 (2);

| (6) | atsižvelgiant į tai, kad iš dalies keičiamoje 108-ojoje konvencijoje bus įtvirtintos apsaugos priemonės, grindžiamos tokiais pačiais principais kaip tie, kurie nustatyti Reglamente (ES) 2016/679 ir Direktyvoje (ES) 2016/680, jos įsigaliojimas prisidės prie Sąjungos duomenų apsaugos standartų skatinimo pasauliniu lygiu, sudarys palankesnes sąlygas duomenų srautams tarp Sąjungos ir Sąjungai nepriklausančių 108-osios konvencijos šalių, užtikrins valstybių narių tarptautinių įsipareigojimų pagal 108-ąją konvenciją laikymąsi ir sudarys sąlygas Sąjungai ateityje prisijungti prie 108-osios konvencijos; |
| --- | --- |

(6)

atsižvelgiant į tai, kad iš dalies keičiamoje 108-ojoje konvencijoje bus įtvirtintos apsaugos priemonės, grindžiamos tokiais pačiais principais kaip tie, kurie nustatyti Reglamente (ES) 2016/679 ir Direktyvoje (ES) 2016/680, jos įsigaliojimas prisidės prie Sąjungos duomenų apsaugos standartų skatinimo pasauliniu lygiu, sudarys palankesnes sąlygas duomenų srautams tarp Sąjungos ir Sąjungai nepriklausančių 108-osios konvencijos šalių, užtikrins valstybių narių tarptautinių įsipareigojimų pagal 108-ąją konvenciją laikymąsi ir sudarys sąlygas Sąjungai ateityje prisijungti prie 108-osios konvencijos;

| (7) | Sąjunga negali pasirašyti ar ratifikuoti iš dalies keičiančio protokolo, nes tik valstybės gali būti 108-osios konvencijos šalimis; |
| --- | --- |

(7)

Sąjunga negali pasirašyti ar ratifikuoti iš dalies keičiančio protokolo, nes tik valstybės gali būti 108-osios konvencijos šalimis;

| (8) | todėl valstybės narės, veikdamos bendrai Sąjungos interesų labui, turėtų būti įgaliotos pasirašyti iš dalies keičiantį protokolą tokia apimtimi, kiek jo nuostatos patenka į Sąjungos išimtinės kompetencijos sritį, |
| --- | --- |

(8)

todėl valstybės narės, veikdamos bendrai Sąjungos interesų labui, turėtų būti įgaliotos pasirašyti iš dalies keičiantį protokolą tokia apimtimi, kiek jo nuostatos patenka į Sąjungos išimtinės kompetencijos sritį,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės narės įgaliojamos Sąjungos interesų labui pasirašyti Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (ETS Nr. 108), tokia apimtimi, kiek jo nuostatos patenka į Sąjungos išimtinės kompetencijos sritį.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Liuksemburge 2019 m. balandžio 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

1

(2)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuriuo panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (OL L 119, 2016 5 4, p. 89).

2

---

| 2019 5 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 115/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 5 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 115/9

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/683

2019 m. balandžio 9 d.

kuriuo, atsižvelgiant į Europos Sąjungos interesus, valstybės narės įgaliojamos tapti Europos Tarybos konvencijos dėl integruoto požiūrio į saugumą, apsaugą ir paslaugas per futbolo rungtynes ir kitus sporto renginius (CETS Nr.o218) Šalimis

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 87 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunkčiu ir 218 straipsnio 8 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),

kadangi:

| (1) | 2016 m. liepos 3 d. Sen Deni buvo sudaryta Europos Tarybos konvencija dėl integruoto požiūrio į saugumą, apsaugą ir paslaugas per futbolo rungtynes ir kitus sporto renginius (toliau – Konvencija), kurią nuo tada galima pasirašyti ir ratifikuoti; |
| --- | --- |

(1)

2016 m. liepos 3 d. Sen Deni buvo sudaryta Europos Tarybos konvencija dėl integruoto požiūrio į saugumą, apsaugą ir paslaugas per futbolo rungtynes ir kitus sporto renginius (toliau – Konvencija), kurią nuo tada galima pasirašyti ir ratifikuoti;

| (2) | Konvencija siekiama užtikrinti saugią, patikimą ir palankią aplinką per futbolo rungtynes ir kitus sporto renginius; |
| --- | --- |

(2)

Konvencija siekiama užtikrinti saugią, patikimą ir palankią aplinką per futbolo rungtynes ir kitus sporto renginius;

| (3) | Konvencijos 11 straipsnio 2, 3 ir 4 dalimis, susijusiomis su nacionaliniais futbolo informacijos centrais, gali būti daromas poveikis bendroms taisyklėms arba pakeista jų taikymo sritis, kaip nustatyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 3 straipsnio 2 dalyje, kadangi tos nuostatos sutampa su tam tikromis prievolėmis, nustatytomis Tarybos sprendime 2002/348/TVR (2); |
| --- | --- |

(3)

Konvencijos 11 straipsnio 2, 3 ir 4 dalimis, susijusiomis su nacionaliniais futbolo informacijos centrais, gali būti daromas poveikis bendroms taisyklėms arba pakeista jų taikymo sritis, kaip nustatyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 3 straipsnio 2 dalyje, kadangi tos nuostatos sutampa su tam tikromis prievolėmis, nustatytomis Tarybos sprendime 2002/348/TVR (2);

| (4) | Sąjungos parama Konvencijai svarbi siekiant kovoti su smurtu, susijusiu su sporto renginiais, ir papildytų šioje srityje dedamas pastangas, kai parama teikiama projektams, vykdomiems pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1288/2013 (3) įsteigtos programos „Erasmus+“ sportui skirtą skyrių; |
| --- | --- |

(4)

Sąjungos parama Konvencijai svarbi siekiant kovoti su smurtu, susijusiu su sporto renginiais, ir papildytų šioje srityje dedamas pastangas, kai parama teikiama projektams, vykdomiems pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1288/2013 (3) įsteigtos programos „Erasmus+“ sportui skirtą skyrių;

| (5) | Sąjunga negali tapti Konvencijos Šalimi, nes tik valstybės gali būti jos Šalys; |
| --- | --- |

(5)

Sąjunga negali tapti Konvencijos Šalimi, nes tik valstybės gali būti jos Šalys;

| (6) | todėl valstybės narės, veikdamos bendrai dėl Sąjungos interesų, turėtų būti įgaliotos pasirašyti ir ratifikuoti Konvenciją, kiek tai susiję su Konvencijos dalimis, priklausančiomis išimtinei Sąjungos kompetencijai; |
| --- | --- |

(6)

todėl valstybės narės, veikdamos bendrai dėl Sąjungos interesų, turėtų būti įgaliotos pasirašyti ir ratifikuoti Konvenciją, kiek tai susiję su Konvencijos dalimis, priklausančiomis išimtinei Sąjungos kompetencijai;

| (7) | Jungtinei Karalystei ir AirijaiSprendimas 2002/348/TVR yra privalomas, todėl jos dalyvauja priimant šį sprendimą; |
| --- | --- |

(7)

Jungtinei Karalystei ir AirijaiSprendimas 2002/348/TVR yra privalomas, todėl jos dalyvauja priimant šį sprendimą;

| (8) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas, |
| --- | --- |

(8)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šiuo sprendimu valstybės narės įgaliojamos tapti Europos Tarybos konvencijos dėl integruoto požiūrio į saugumą, apsaugą ir paslaugas per futbolo rungtynes ir kitus sporto renginius (CETS Nr. 218) Šalimis, atsižvelgiant į jos 11 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Liuksemburge 2019 m. balandžio 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  2019 m. kovo 12 d. pritarimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2002 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimas 2002/348/TVR dėl saugumo tarptautinio masto futbolo rungtynėse (OL L 121, 2002 5 8, p. 1).

2

(3)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 50).

3

---

| 2019 5 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 115/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 5 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 115/11

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2019/684

2019 m. balandžio 25 d.

dėl Japonijos išvestinių finansinių priemonių sandoriams, kuriuos prižiūri Japonijos finansinių paslaugų agentūra, taikomos teisinės, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarkos pripažinimo lygiaverte Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų 11 straipsnyje nustatytiems vertinimo, ginčų sprendimo ir garantinių įmokų reikalavimams

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 13 straipsnio 2 dalį,

pasikonsultavusi su Europos vertybinių popierių komitetu,

kadangi:

| (1) | Reglamento (ES) Nr. 648/2012 13 straipsnyje numatytas mechanizmas, kuriuo siekiama užtikrinti to reglamento taikymo srityje Sąjungos nustatytos teisinės, priežiūros bei vykdymo užtikrinimo tvarkos ir trečiųjų valstybių teisinės, priežiūros bei vykdymo užtikrinimo tvarkos suderinamumas. Komisija įgaliojama priimti sprendimus dėl lygiavertiškumo, kuriais pareiškiama, kad trečiosios valstybės teisinė, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarka yra lygiavertė Reglamento (ES) Nr. 648/2012 4, 9, 10 ir 11 straipsniuose nustatytiems reikalavimams, kad būtų laikoma, jog sandorį, kuriam taikomas tas reglamentas, sudarančios sandorio šalys, kai bent viena iš sandorio šalių yra įsteigta toje trečiojoje valstybėje, įvykdė tuos reikalavimus laikydamosi tos trečiosios valstybės teisinėje sistemoje nustatytų reikalavimų. Pareiškimu dėl lygiavertiškumo išvengiama besidubliuojančių ar prieštaraujančių taisyklių taikymo. Be to, pareiškimas dėl lygiavertiškumo padeda siekti bendro Reglamento (ES) Nr. 648/2012 tikslo sumažinti sisteminę riziką ir padidinti išvestinių finansinių priemonių rinkų skaidrumą užtikrinant, kad su trečiosiomis valstybėmis sutarti ir tame reglamente nustatyti principai būtų nuosekliai taikomi tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 13 straipsnyje numatytas mechanizmas, kuriuo siekiama užtikrinti to reglamento taikymo srityje Sąjungos nustatytos teisinės, priežiūros bei vykdymo užtikrinimo tvarkos ir trečiųjų valstybių teisinės, priežiūros bei vykdymo užtikrinimo tvarkos suderinamumas. Komisija įgaliojama priimti sprendimus dėl lygiavertiškumo, kuriais pareiškiama, kad trečiosios valstybės teisinė, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarka yra lygiavertė Reglamento (ES) Nr. 648/2012 4, 9, 10 ir 11 straipsniuose nustatytiems reikalavimams, kad būtų laikoma, jog sandorį, kuriam taikomas tas reglamentas, sudarančios sandorio šalys, kai bent viena iš sandorio šalių yra įsteigta toje trečiojoje valstybėje, įvykdė tuos reikalavimus laikydamosi tos trečiosios valstybės teisinėje sistemoje nustatytų reikalavimų. Pareiškimu dėl lygiavertiškumo išvengiama besidubliuojančių ar prieštaraujančių taisyklių taikymo. Be to, pareiškimas dėl lygiavertiškumo padeda siekti bendro Reglamento (ES) Nr. 648/2012 tikslo sumažinti sisteminę riziką ir padidinti išvestinių finansinių priemonių rinkų skaidrumą užtikrinant, kad su trečiosiomis valstybėmis sutarti ir tame reglamente nustatyti principai būtų nuosekliai taikomi tarptautiniu mastu;

| (2) | Reglamento (ES) Nr. 648/2012, kurį papildo Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 149/2013 (2) ir Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2251 (3), 11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nustatyti Sąjungos teisiniai reikalavimai dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties sąlygų patvirtinimo laiku, portfelio suspaudimo ir tvarkos, pagal kurią portfeliai suderinami dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis (PSŠ) neatlieka. Be to, tose dalyse nustatytos toms sutartims taikomos vertinimo ir ginčų sprendimo prievolės (operacinės rizikos mažinimo būdai), taip pat sandorio šalių keitimosi įkaitu (garantinėmis įmokomis) prievolės; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (ES) Nr. 648/2012, kurį papildo Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 149/2013 (2) ir Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2251 (3), 11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nustatyti Sąjungos teisiniai reikalavimai dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties sąlygų patvirtinimo laiku, portfelio suspaudimo ir tvarkos, pagal kurią portfeliai suderinami dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis (PSŠ) neatlieka. Be to, tose dalyse nustatytos toms sutartims taikomos vertinimo ir ginčų sprendimo prievolės (operacinės rizikos mažinimo būdai), taip pat sandorio šalių keitimosi įkaitu (garantinėmis įmokomis) prievolės;

| (3) | kad operacinės rizikos mažinimo būdus ir garantinės įmokos reikalavimus reglamentuojančią trečiosios valstybės teisinę, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarką būtų galima laikyti lygiaverte Sąjungos tvarkai, esminis taikomos teisinės, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarkos rezultatas turėtų būti lygiavertis Sąjungos reikalavimams pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnį ir užtikrinti profesinės paslapties apsaugą, lygiavertę nustatytajai šiame reglamente; o teisinė, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarka turėtų būti veiksmingai taikoma ir jos vykdymas užtikrinamas teisingai ir iškraipymų nesukeliančiu būdu siekiant užtikrinti veiksmingą priežiūrą ir vykdymo užtikrinimą toje trečiojoje valstybėje. Todėl šio lygiavertiškumo vertinimo tikslas – patikrinti, ar Japonijos teisine, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarka užtikrinama, kad dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka ir kurių bent viena iš sandorio šalių yra įsteigta toje trečiojoje valstybėje, Sąjungos finansų rinkoms nekiltų didesnė rizika ir dėl to jos Sąjungoje nekeltų nepriimtino lygio sisteminės rizikos; |
| --- | --- |

(3)

kad operacinės rizikos mažinimo būdus ir garantinės įmokos reikalavimus reglamentuojančią trečiosios valstybės teisinę, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarką būtų galima laikyti lygiaverte Sąjungos tvarkai, esminis taikomos teisinės, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarkos rezultatas turėtų būti lygiavertis Sąjungos reikalavimams pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnį ir užtikrinti profesinės paslapties apsaugą, lygiavertę nustatytajai šiame reglamente; o teisinė, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarka turėtų būti veiksmingai taikoma ir jos vykdymas užtikrinamas teisingai ir iškraipymų nesukeliančiu būdu siekiant užtikrinti veiksmingą priežiūrą ir vykdymo užtikrinimą toje trečiojoje valstybėje. Todėl šio lygiavertiškumo vertinimo tikslas – patikrinti, ar Japonijos teisine, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarka užtikrinama, kad dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka ir kurių bent viena iš sandorio šalių yra įsteigta toje trečiojoje valstybėje, Sąjungos finansų rinkoms nekiltų didesnė rizika ir dėl to jos Sąjungoje nekeltų nepriimtino lygio sisteminės rizikos;

| (4) | 2013 m. rugsėjo 1 d. Komisija gavo Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) techninę rekomendaciją dėl Japonijos teisinės, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarkos (4), įskaitant, be kita ko, ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka, taikomus operacinės rizikos mažinimo būdus. Techninėje rekomendacijoje ESMA nustatė, kad Japonijoje nėra teisiškai privalomų reikalavimų dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties sąlygų patvirtinimo laiku, portfelio suderinimo vykdymo tvarkos, portfelio suspaudimo, portfelio vertinimo ir ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių sandorio šalių ginčų sprendimo arba keitimosi įkaitais prievolės. ESMA taip pat pastebėjo, kad tuo metu nebuvo galima įvertinti dvišalių garantinių įmokų tvarkos lygiavertiškumo, nes techniniai standartai, kuriais patikslinamos dvišalių garantinių įmokų taisyklės, Sąjungoje dar nebuvo parengti; |
| --- | --- |

(4)

2013 m. rugsėjo 1 d. Komisija gavo Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) techninę rekomendaciją dėl Japonijos teisinės, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarkos (4), įskaitant, be kita ko, ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka, taikomus operacinės rizikos mažinimo būdus. Techninėje rekomendacijoje ESMA nustatė, kad Japonijoje nėra teisiškai privalomų reikalavimų dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties sąlygų patvirtinimo laiku, portfelio suderinimo vykdymo tvarkos, portfelio suspaudimo, portfelio vertinimo ir ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių sandorio šalių ginčų sprendimo arba keitimosi įkaitais prievolės. ESMA taip pat pastebėjo, kad tuo metu nebuvo galima įvertinti dvišalių garantinių įmokų tvarkos lygiavertiškumo, nes techniniai standartai, kuriais patikslinamos dvišalių garantinių įmokų taisyklės, Sąjungoje dar nebuvo parengti;

| (5) | Komisija, atlikdama savo vertinimą, atsižvelgė į ESMA techninę rekomendaciją ir į nuo to laiko įvykusius reguliavimo pokyčius. Šis sprendimas grindžiamas ne tik lyginamąja Japonijoje taikomų teisinių, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo reikalavimų analize, bet ir tų reikalavimų rezultato vertinimu bei jų tinkamumu siekiant ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka, keliamą riziką sumažinti taip, kad atitinkamas rezultatas būtų laikomas lygiaverčiu Reglamente (ES) Nr. 648/2012 nustatytų reikalavimų rezultatui; |
| --- | --- |

(5)

Komisija, atlikdama savo vertinimą, atsižvelgė į ESMA techninę rekomendaciją ir į nuo to laiko įvykusius reguliavimo pokyčius. Šis sprendimas grindžiamas ne tik lyginamąja Japonijoje taikomų teisinių, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo reikalavimų analize, bet ir tų reikalavimų rezultato vertinimu bei jų tinkamumu siekiant ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka, keliamą riziką sumažinti taip, kad atitinkamas rezultatas būtų laikomas lygiaverčiu Reglamente (ES) Nr. 648/2012 nustatytų reikalavimų rezultatui;

| (6) | Japonijos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims taikoma teisinė, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarka nustatyta 1948 m. Finansinių priemonių ir biržos įstatyme Nr. 25 (angl. FIEA) ir taikoma finansinių priemonių verslo vykdytojams (angl. FIBO) ir registruotoms finansų įstaigoms (angl. RFI), kurie apima reguliuojamus bankus, kooperatyvus, draudimo bendroves, pensijų fondus ir investicinius fondus. Japonijos finansinių paslaugų agentūra (angl. JFSA) turi plataus masto įgaliojimus įgyvendinti FIEA, taip pat turi ministerijos potvarkį, priežiūros gaires ir viešus pranešimus (kartu – Japonijos ne biržos išvestinių finansinių priemonių taisyklės). JFSA jurisdikcijai priklauso ne biržos išvestinės finansinės priemonės, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 2 straipsnio 7 punkte, išskyrus nebiržines biržos prekių išvestines finansines priemones, kurios priklauso Japonijos ekonomikos, prekybos ir pramonės ministerijos (angl. METI) ir Japonijos žemės ūkio, miškų ūkio ir žuvininkystės ministerijos (angl. MAFF) jurisdikcijai; |
| --- | --- |

(6)

Japonijos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims taikoma teisinė, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarka nustatyta 1948 m. Finansinių priemonių ir biržos įstatyme Nr. 25 (angl. FIEA) ir taikoma finansinių priemonių verslo vykdytojams (angl. FIBO) ir registruotoms finansų įstaigoms (angl. RFI), kurie apima reguliuojamus bankus, kooperatyvus, draudimo bendroves, pensijų fondus ir investicinius fondus. Japonijos finansinių paslaugų agentūra (angl. JFSA) turi plataus masto įgaliojimus įgyvendinti FIEA, taip pat turi ministerijos potvarkį, priežiūros gaires ir viešus pranešimus (kartu – Japonijos ne biržos išvestinių finansinių priemonių taisyklės). JFSA jurisdikcijai priklauso ne biržos išvestinės finansinės priemonės, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 2 straipsnio 7 punkte, išskyrus nebiržines biržos prekių išvestines finansines priemones, kurios priklauso Japonijos ekonomikos, prekybos ir pramonės ministerijos (angl. METI) ir Japonijos žemės ūkio, miškų ūkio ir žuvininkystės ministerijos (angl. MAFF) jurisdikcijai;

| (7) | ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka, operacinės rizikos mažinimo būdai, kaip nustatyta Japonijos ne biržos išvestinių finansinių priemonių taisyklėse, tebėra nepakankami, palyginti su Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei Deleguotajame reglamente (ES) Nr. 149/2013 nustatytomis prievolėmis, susijusiomis su ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties sąlygų patvirtinimu laiku, portfelio suspaudimu ir tvarka, pagal kurią suderinami portfeliai. Todėl šis sprendimas turėtų apimti tik teisinę, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarką, susijusią su vertinimo ir ginčų sprendimo prievolėmis, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei Deleguotajame reglamente (ES) Nr. 149/2013, taip pat susijusią su garantinių įmokų reikalavimais, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 3 dalyje bei Deleguotajame reglamente (ES) 2016/2251; |
| --- | --- |

(7)

ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka, operacinės rizikos mažinimo būdai, kaip nustatyta Japonijos ne biržos išvestinių finansinių priemonių taisyklėse, tebėra nepakankami, palyginti su Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei Deleguotajame reglamente (ES) Nr. 149/2013 nustatytomis prievolėmis, susijusiomis su ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties sąlygų patvirtinimu laiku, portfelio suspaudimu ir tvarka, pagal kurią suderinami portfeliai. Todėl šis sprendimas turėtų apimti tik teisinę, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarką, susijusią su vertinimo ir ginčų sprendimo prievolėmis, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei Deleguotajame reglamente (ES) Nr. 149/2013, taip pat susijusią su garantinių įmokų reikalavimais, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 3 dalyje bei Deleguotajame reglamente (ES) 2016/2251;

| (8) | kiek tai susiję su sandorių vertinimo ir ginčų sprendimo reikalavimais, taikytinais ne biržos išvestinėms finansinėms priemonėms, kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka, Japonijos ne biržos išvestinių finansinių priemonių taisyklėse yra prievolių, panašių į tas, kurios nustatytos Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 1 ir 2 dalyse. Visų pirma priežiūros gairių IV-2-4 skirsnyje pateikiami konkretūs ginčų sprendimo reikalavimai, taikytini ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka, o ministerijos potvarkio 123 straipsnyje išdėstyti kasdienio vertinimo reikalavimai siekiant apsikeisti garantinėmis įmokomis; |
| --- | --- |

(8)

kiek tai susiję su sandorių vertinimo ir ginčų sprendimo reikalavimais, taikytinais ne biržos išvestinėms finansinėms priemonėms, kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka, Japonijos ne biržos išvestinių finansinių priemonių taisyklėse yra prievolių, panašių į tas, kurios nustatytos Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 1 ir 2 dalyse. Visų pirma priežiūros gairių IV-2-4 skirsnyje pateikiami konkretūs ginčų sprendimo reikalavimai, taikytini ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka, o ministerijos potvarkio 123 straipsnyje išdėstyti kasdienio vertinimo reikalavimai siekiant apsikeisti garantinėmis įmokomis;

| (9) | kiek tai susiję su ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka, garantinėmis įmokomis, Japonijos teisiškai privalomus reikalavimus sudaro 2016 m. kovo 31 d. paskelbtas ir 2016 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojęs JFSA priimtų galutinių taisyklių rinkinys. Tos taisyklės apima 2007 m. rugpjūčio 6 d. ministerijos potvarkį Nr. 52 dėl finansinių priemonių įmonių, įskaitant papildomas nuostatas, 2016 m. kovo 31 d. Finansinių paslaugų agentūros viešus pranešimus Nr. 15, 16 ir 17 ir 2017 m. rugpjūčio 25 d. tos pačios agentūros viešą pranešimą Nr. 33, persvarstytas Išsamias pagrindinių bankų priežiūros gaires ir kt., persvarstytas Išsamias mažųjų ir vidutinių bei regioninių finansų įstaigų priežiūros gaires, persvarstytas Išsamias kooperatinių bankų priežiūros gaires, persvarstytas Išsamias finansinių priemonių verslo vykdytojų priežiūros gaires ir kt., persvarstytas Išsamias draudimo bendrovių priežiūros gaires ir persvarstytas Išsamias patikos bendrovių priežiūros gaires ir kt. METI ir MAFF jurisdikcijai priklausančioms nebiržinėms biržos prekių išvestinėms finansinėms priemonėms taikomos taisyklės atkartoja JFSA priimtų galutinių taisyklių rinkinį (kartu – Japonijos garantinių įmokų taisyklės); |
| --- | --- |

(9)

kiek tai susiję su ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka, garantinėmis įmokomis, Japonijos teisiškai privalomus reikalavimus sudaro 2016 m. kovo 31 d. paskelbtas ir 2016 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojęs JFSA priimtų galutinių taisyklių rinkinys. Tos taisyklės apima 2007 m. rugpjūčio 6 d. ministerijos potvarkį Nr. 52 dėl finansinių priemonių įmonių, įskaitant papildomas nuostatas, 2016 m. kovo 31 d. Finansinių paslaugų agentūros viešus pranešimus Nr. 15, 16 ir 17 ir 2017 m. rugpjūčio 25 d. tos pačios agentūros viešą pranešimą Nr. 33, persvarstytas Išsamias pagrindinių bankų priežiūros gaires ir kt., persvarstytas Išsamias mažųjų ir vidutinių bei regioninių finansų įstaigų priežiūros gaires, persvarstytas Išsamias kooperatinių bankų priežiūros gaires, persvarstytas Išsamias finansinių priemonių verslo vykdytojų priežiūros gaires ir kt., persvarstytas Išsamias draudimo bendrovių priežiūros gaires ir persvarstytas Išsamias patikos bendrovių priežiūros gaires ir kt. METI ir MAFF jurisdikcijai priklausančioms nebiržinėms biržos prekių išvestinėms finansinėms priemonėms taikomos taisyklės atkartoja JFSA priimtų galutinių taisyklių rinkinį (kartu – Japonijos garantinių įmokų taisyklės);

| (10) | kaip nustatyta Japonijos garantinių įmokų taisyklėse, finansų įstaigos, kurių ne biržos išvestinių finansinių priemonių tariamosios pagrindinės sumos bendras vidurkis tam tikrą laikotarpį lygus 300 mlrd. JPY arba daugiau, pagal FIEA turi kasdien keistis kintamąja garantine įmoka, o finansų įstaigos, nesiekiančios tos ribos, privalo keistis kintamąja garantine įmoka pakankamai dažnai. Reglamente (ES) Nr. 648/2012 reikalaujama, kad visos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandorio, kurio tarpuskaitos PSŠ neatlieka, šalys kasdien keistųsi kintamąja garantine įmoka, todėl šis sprendimas turėtų būti taikomas su sąlyga, kad sandorių, vykdomų su FIBO ir RFI, kurių ne biržos išvestinių finansinių priemonių tariamosios pagrindinės sumos bendras vidurkis vienų metų laikotarpiu, nuo balandžio mėn. likus dvejiems metams iki tų metų, kuriais reikia atlikti skaičiavimą (arba vieniems metams, jei skaičiuojama gruodžio mėn.), yra mažesnis nei 300 mlrd. JPY, atveju garantine įmoka keičiamasi kasdien; |
| --- | --- |

(10)

kaip nustatyta Japonijos garantinių įmokų taisyklėse, finansų įstaigos, kurių ne biržos išvestinių finansinių priemonių tariamosios pagrindinės sumos bendras vidurkis tam tikrą laikotarpį lygus 300 mlrd. JPY arba daugiau, pagal FIEA turi kasdien keistis kintamąja garantine įmoka, o finansų įstaigos, nesiekiančios tos ribos, privalo keistis kintamąja garantine įmoka pakankamai dažnai. Reglamente (ES) Nr. 648/2012 reikalaujama, kad visos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandorio, kurio tarpuskaitos PSŠ neatlieka, šalys kasdien keistųsi kintamąja garantine įmoka, todėl šis sprendimas turėtų būti taikomas su sąlyga, kad sandorių, vykdomų su FIBO ir RFI, kurių ne biržos išvestinių finansinių priemonių tariamosios pagrindinės sumos bendras vidurkis vienų metų laikotarpiu, nuo balandžio mėn. likus dvejiems metams iki tų metų, kuriais reikia atlikti skaičiavimą (arba vieniems metams, jei skaičiuojama gruodžio mėn.), yra mažesnis nei 300 mlrd. JPY, atveju garantine įmoka keičiamasi kasdien;

| (11) | panašiai, kaip ir laikantis Deleguotajame reglamente (ES) 2016/2251 nustatytų reikalavimų, pagal Japonijos garantinių įmokų taisykles visos finansų įstaigos, kurios sujungia konsoliduotos grupės ne biržos išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaita neatliekama, nebiržinių biržos prekių išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaita neatliekama, išankstinių užsienio valiutos keitimo sandorių, už kuriuos atsiskaitoma fiziškai, ir užsienio valiutos apsikeitimo sandorių, išskyrus grupės vidaus sandorius, tariamąsias sumas kovo, balandžio ir gegužės mėnesiais, likus vieniems metams iki tų metų, kuriais skaičiavimai viršija 1,1 trln. JPY, turi pasikeisti informacija apie pradinę garantinę įmoką. Japonijos garantinių įmokų taisyklėse taip pat nustatyta 70 mln. JPY bendra pradinės ir kintamosios garantinių įmokų mažiausia pervedama suma, o Deleguotojo reglamento (ES) 2016/2251 25 straipsnyje nustatyta riba – 500 000 EUR. Atsižvelgiant į tai, kad tų valiutų vertės skirtumas yra nedidelis, tos sumos turėtų būti laikomos lygiavertėmis; |
| --- | --- |

(11)

panašiai, kaip ir laikantis Deleguotajame reglamente (ES) 2016/2251 nustatytų reikalavimų, pagal Japonijos garantinių įmokų taisykles visos finansų įstaigos, kurios sujungia konsoliduotos grupės ne biržos išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaita neatliekama, nebiržinių biržos prekių išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaita neatliekama, išankstinių užsienio valiutos keitimo sandorių, už kuriuos atsiskaitoma fiziškai, ir užsienio valiutos apsikeitimo sandorių, išskyrus grupės vidaus sandorius, tariamąsias sumas kovo, balandžio ir gegužės mėnesiais, likus vieniems metams iki tų metų, kuriais skaičiavimai viršija 1,1 trln. JPY, turi pasikeisti informacija apie pradinę garantinę įmoką. Japonijos garantinių įmokų taisyklėse taip pat nustatyta 70 mln. JPY bendra pradinės ir kintamosios garantinių įmokų mažiausia pervedama suma, o Deleguotojo reglamento (ES) 2016/2251 25 straipsnyje nustatyta riba – 500 000 EUR. Atsižvelgiant į tai, kad tų valiutų vertės skirtumas yra nedidelis, tos sumos turėtų būti laikomos lygiavertėmis;

| (12) | Japonijos garantinių įmokų taisyklės taikomos beveik visoms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 2 straipsnio 7 punkte, išskyrus išankstinius užsienio valiutos keitimo sandorius, už kuriuos atsiskaitoma fiziškai, ir užsienio valiutos apsikeitimo sandorius, kuriems Japonijos garantinių įmokų taisyklėmis jokie reikalavimai nenustatomi. Užsienio valiutų sandoriams, susijusiems su apsikeitimu pagrindine suma, vykdant skirtingų valiutų apsikeitimo sandorius, netaikomi pradinių garantinių įmokų reikalavimai. Be to, Japonijos garantinių įmokų taisyklėse nenumatyta jokių specialių nuostatų dėl struktūrizuotų produktų, įskaitant padengtąsias obligacijas ir pakeitimo vertybiniais popieriais produktus. Pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 sąlygas pradinių garantinių įmokų reikalavimai netaikomi tik užsienio valiutos apsikeitimo sandoriams ir išankstiniams užsienio valiutos keitimo sandoriams, o visi garantinių įmokų reikalavimai netaikomi tik išvestinėms finansinėms priemonėms, susijusioms su padengtosiomis obligacijomis rizikos draudimo tikslais. Todėl šis sprendimas turėtų būti taikomas tik ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurioms taikomi garantinių įmokų reikalavimai pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012 ir Japonijos garantinių įmokų taisykles; |
| --- | --- |

(12)

Japonijos garantinių įmokų taisyklės taikomos beveik visoms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 2 straipsnio 7 punkte, išskyrus išankstinius užsienio valiutos keitimo sandorius, už kuriuos atsiskaitoma fiziškai, ir užsienio valiutos apsikeitimo sandorius, kuriems Japonijos garantinių įmokų taisyklėmis jokie reikalavimai nenustatomi. Užsienio valiutų sandoriams, susijusiems su apsikeitimu pagrindine suma, vykdant skirtingų valiutų apsikeitimo sandorius, netaikomi pradinių garantinių įmokų reikalavimai. Be to, Japonijos garantinių įmokų taisyklėse nenumatyta jokių specialių nuostatų dėl struktūrizuotų produktų, įskaitant padengtąsias obligacijas ir pakeitimo vertybiniais popieriais produktus. Pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 sąlygas pradinių garantinių įmokų reikalavimai netaikomi tik užsienio valiutos apsikeitimo sandoriams ir išankstiniams užsienio valiutos keitimo sandoriams, o visi garantinių įmokų reikalavimai netaikomi tik išvestinėms finansinėms priemonėms, susijusioms su padengtosiomis obligacijomis rizikos draudimo tikslais. Todėl šis sprendimas turėtų būti taikomas tik ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurioms taikomi garantinių įmokų reikalavimai pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012 ir Japonijos garantinių įmokų taisykles;

| (13) | Japonijos garantinių įmokų taisyklių reikalavimai dėl pradinės garantinės įmokos apskaičiavimo yra lygiaverčiai Reglamente (ES) Nr. 648/2012 nustatytiems reikalavimams. Panašiai, kaip ir taikant Deleguotojo reglamento (ES) 2016/2251 IV priede nustatytą standartizuotą pradinės garantinės įmokos apskaičiavimo metodą, pagal Japonijos garantinių įmokų taisykles leidžiama naudoti standartizuotą modelį, lygiavertį nurodytajam minėtame priede. Siekiant apskaičiuoti pradinę garantinę įmoką, taip pat galima naudoti vidaus arba trečiosios šalies modelius, kai tie modeliai apima tam tikrus konkrečius parametrus, įskaitant minimalius pasikliautinuosius intervalus ir garantinės įmokos rizikos laikotarpius, taip pat tam tikrus istorinius duomenis, įskaitant nepalankiausių sąlygų laikotarpius. Sandorio šalys turi atitinkamai pranešti JFSA, METI arba MAFF apie savo ketinimą naudoti tuos vidaus ar trečiųjų šalių modelius ir turi atskleisti visas būtinas prielaidas, hipotezes ir jų pakeitimus; |
| --- | --- |

(13)

Japonijos garantinių įmokų taisyklių reikalavimai dėl pradinės garantinės įmokos apskaičiavimo yra lygiaverčiai Reglamente (ES) Nr. 648/2012 nustatytiems reikalavimams. Panašiai, kaip ir taikant Deleguotojo reglamento (ES) 2016/2251 IV priede nustatytą standartizuotą pradinės garantinės įmokos apskaičiavimo metodą, pagal Japonijos garantinių įmokų taisykles leidžiama naudoti standartizuotą modelį, lygiavertį nurodytajam minėtame priede. Siekiant apskaičiuoti pradinę garantinę įmoką, taip pat galima naudoti vidaus arba trečiosios šalies modelius, kai tie modeliai apima tam tikrus konkrečius parametrus, įskaitant minimalius pasikliautinuosius intervalus ir garantinės įmokos rizikos laikotarpius, taip pat tam tikrus istorinius duomenis, įskaitant nepalankiausių sąlygų laikotarpius. Sandorio šalys turi atitinkamai pranešti JFSA, METI arba MAFF apie savo ketinimą naudoti tuos vidaus ar trečiųjų šalių modelius ir turi atskleisti visas būtinas prielaidas, hipotezes ir jų pakeitimus;

| (14) | Japonijos garantinių įmokų taisyklių reikalavimai dėl tinkamo įkaito ir dėl to, kaip tas įkaitas laikomas ir atskiriamas, yra lygiaverčiai Deleguotajame reglamente (ES) 2016/2251 nustatytiems reikalavimams. Japonijos garantinių įmokų taisyklėse taip pat pateikiamas lygiavertis tinkamų įkaitų sąrašas ir reikalaujama, kad FIBO ir RFI galėtų pagrįstai diversifikuoti savo surinktą įkaitą, be kita ko, apribodami vertybinius popierius, kurių likvidumas nedidelis, kad būtų išvengta įkaito koncentracijos. Japonijos garantinių įmokų taisyklių reikalavimai, taikomi įkaito vertinimui, yra palyginami su Deleguotojo reglamento (ES) 2016/2251 19 straipsnyje nustatytais reikalavimais; |
| --- | --- |

(14)

Japonijos garantinių įmokų taisyklių reikalavimai dėl tinkamo įkaito ir dėl to, kaip tas įkaitas laikomas ir atskiriamas, yra lygiaverčiai Deleguotajame reglamente (ES) 2016/2251 nustatytiems reikalavimams. Japonijos garantinių įmokų taisyklėse taip pat pateikiamas lygiavertis tinkamų įkaitų sąrašas ir reikalaujama, kad FIBO ir RFI galėtų pagrįstai diversifikuoti savo surinktą įkaitą, be kita ko, apribodami vertybinius popierius, kurių likvidumas nedidelis, kad būtų išvengta įkaito koncentracijos. Japonijos garantinių įmokų taisyklių reikalavimai, taikomi įkaito vertinimui, yra palyginami su Deleguotojo reglamento (ES) 2016/2251 19 straipsnyje nustatytais reikalavimais;

| (15) | kiek tai susiję su lygiaverčiu profesinės paslapties apsaugos lygiu Japonijoje, JFSA turimai informacijai taikoma JFSA informacijos saugumo politika, o JFSA darbuotojams – Nacionalinis valstybės tarnybos įstatymas, kuriuo darbuotojams draudžiama atskleisti informaciją, kurią jie sužino atlikdami savo pareigas. Todėl ir Nacionaliniu valstybės tarnybos įstatymu, ir JFSA informacijos saugumo politika suteikiamos profesinės paslapties saugojimo garantijos, įskaitant verslo paslapčių, kuriomis kompetentingos institucijos dalijasi su trečiosiomis šalimis, apsaugą, yra lygiavertės nustatytosioms Reglamento (ES) Nr. 648/2012 VIII antraštinėje dalyje. Todėl turėtų būti laikoma, kad Nacionalinis valstybės tarnybos įstatymas ir JFSA informacijos saugumo politika kartu užtikrina lygiavertį profesinės paslapties apsaugos lygį, kaip nustatytasis Reglamente (ES) Nr. 648/2012; |
| --- | --- |

(15)

kiek tai susiję su lygiaverčiu profesinės paslapties apsaugos lygiu Japonijoje, JFSA turimai informacijai taikoma JFSA informacijos saugumo politika, o JFSA darbuotojams – Nacionalinis valstybės tarnybos įstatymas, kuriuo darbuotojams draudžiama atskleisti informaciją, kurią jie sužino atlikdami savo pareigas. Todėl ir Nacionaliniu valstybės tarnybos įstatymu, ir JFSA informacijos saugumo politika suteikiamos profesinės paslapties saugojimo garantijos, įskaitant verslo paslapčių, kuriomis kompetentingos institucijos dalijasi su trečiosiomis šalimis, apsaugą, yra lygiavertės nustatytosioms Reglamento (ES) Nr. 648/2012 VIII antraštinėje dalyje. Todėl turėtų būti laikoma, kad Nacionalinis valstybės tarnybos įstatymas ir JFSA informacijos saugumo politika kartu užtikrina lygiavertį profesinės paslapties apsaugos lygį, kaip nustatytasis Reglamente (ES) Nr. 648/2012;

| (16) | galiausiai, kiek tai susiję su veiksmingu taikymu ir vykdymo užtikrinimu teisingai ir iškraipymų nesukeliančiu būdu, siekiant užtikrinti veiksmingą priežiūrą ir vykdymo užtikrinimą toje trečiojoje valstybėje, JFSA turi plataus masto tyrimo ir priežiūros įgaliojimus įvertinti, ar laikomasi ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka, taikomų garantinių įmokų reikalavimų. JFSA gali imtis įvairių priežiūros priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią bet kokiems taikytinų reikalavimų pažeidimams, pavyzdžiui, verslo gerinimo įsakymo, remiantis FIEA 51 straipsniu, ir kitų priežiūros priemonių, grindžiamų FIEA 52 straipsniu. Todėl turėtų būti laikoma, kad tos priemonės užtikrina veiksmingą atitinkamos teisinės, reguliavimo ir vykdymo užtikrinimo tvarkos pagal Japonijos ne biržos išvestinių finansinių priemonių taisykles taikymą teisingai ir iškraipymų nesukeliančiu būdu siekiant užtikrinti veiksmingą priežiūrą ir vykdymo užtikrinimą; |
| --- | --- |

(16)

galiausiai, kiek tai susiję su veiksmingu taikymu ir vykdymo užtikrinimu teisingai ir iškraipymų nesukeliančiu būdu, siekiant užtikrinti veiksmingą priežiūrą ir vykdymo užtikrinimą toje trečiojoje valstybėje, JFSA turi plataus masto tyrimo ir priežiūros įgaliojimus įvertinti, ar laikomasi ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka, taikomų garantinių įmokų reikalavimų. JFSA gali imtis įvairių priežiūros priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią bet kokiems taikytinų reikalavimų pažeidimams, pavyzdžiui, verslo gerinimo įsakymo, remiantis FIEA 51 straipsniu, ir kitų priežiūros priemonių, grindžiamų FIEA 52 straipsniu. Todėl turėtų būti laikoma, kad tos priemonės užtikrina veiksmingą atitinkamos teisinės, reguliavimo ir vykdymo užtikrinimo tvarkos pagal Japonijos ne biržos išvestinių finansinių priemonių taisykles taikymą teisingai ir iškraipymų nesukeliančiu būdu siekiant užtikrinti veiksmingą priežiūrą ir vykdymo užtikrinimą;

| (17) | šis sprendimas grindžiamas teisiškai privalomais reikalavimais, šio sprendimo priėmimo metu taikomais ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims. Komisija, bendradarbiaudama su ESMA, turėtų ir toliau nuolat stebėti šioms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims taikomos teisinės, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarkos dėl patvirtinimo laiku, portfelio suspaudimo ir suderinimo, vertinimo, ginčų sprendimo ir garantinių įmokų reikalavimų, kurie yra taikomi ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka, ir kuriais remiantis priimtas šis sprendimas, raidą ir nuoseklų bei veiksmingą įgyvendinimą. Tai neturėtų daryti poveikio Komisijos galimybei bet kuriuo metu atlikti specialią peržiūrą, kai dėl atitinkamų pokyčių Komisijai būtina iš naujo įvertinti šiuo sprendimu suteiktą pareiškimą dėl lygiavertiškumo. Dėl tokio pakartotinio vertinimo gali būti panaikintas šis sprendimas, o dėl to sandorio šalims vėl būtų automatiškai taikomi visi Reglamente (ES) Nr. 648/2012 nustatyti reikalavimai; |
| --- | --- |

(17)

šis sprendimas grindžiamas teisiškai privalomais reikalavimais, šio sprendimo priėmimo metu taikomais ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims. Komisija, bendradarbiaudama su ESMA, turėtų ir toliau nuolat stebėti šioms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims taikomos teisinės, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarkos dėl patvirtinimo laiku, portfelio suspaudimo ir suderinimo, vertinimo, ginčų sprendimo ir garantinių įmokų reikalavimų, kurie yra taikomi ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka, ir kuriais remiantis priimtas šis sprendimas, raidą ir nuoseklų bei veiksmingą įgyvendinimą. Tai neturėtų daryti poveikio Komisijos galimybei bet kuriuo metu atlikti specialią peržiūrą, kai dėl atitinkamų pokyčių Komisijai būtina iš naujo įvertinti šiuo sprendimu suteiktą pareiškimą dėl lygiavertiškumo. Dėl tokio pakartotinio vertinimo gali būti panaikintas šis sprendimas, o dėl to sandorio šalims vėl būtų automatiškai taikomi visi Reglamente (ES) Nr. 648/2012 nustatyti reikalavimai;

| (18) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Europos vertybinių popierių komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(18)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Europos vertybinių popierių komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Taikant Reglamento (ES) Nr. 648/2012 13 straipsnio 3 dalį, Japonijos teisinė, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarka dėl vertinimo ir ginčų sprendimo, taikoma sandoriams, kuriuos Japonijos finansinių paslaugų agentūra (JFSA) reglamentuoja kaip ne biržos išvestines finansines priemones arba Japonijos ekonomikos, prekybos ir pramonės ministerija (METI) ir Japonijos žemės ūkio, miškų ūkio ir žuvininkystės ministerija (MAFF) – kaip nebiržines biržos prekių išvestines finansines priemones ir kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka, laikoma lygiaverte Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 1 ir 2 dalyse išdėstytiems atitinkamiems reikalavimams, kai bent viena iš tų sandorių šalių yra įsteigta Japonijoje ir įregistruota JFSA kaip finansinių priemonių verslo vykdytoja (FIBO) arba registruota finansų įstaiga (RFI).

2 straipsnis

Taikant Reglamento (ES) Nr. 648/2012 13 straipsnio 3 dalį, Japonijos teisinė, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarka dėl keitimosi įkaitu, taikoma sandoriams, kuriuos JFSA reglamentuoja kaip ne biržos išvestines finansines priemones arba METI ir MAFF – kaip nebiržines biržos prekių išvestines finansines priemones ir kurių tarpuskaitos PSŠ neatlieka, laikoma lygiaverte Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 3 dalyje nurodytiems reikalavimams, kai tenkinamos šios sąlygos:

| a) | bent viena iš tų sandorių šalių yra įsteigta Japonijoje ir įregistruota JFSA kaip FIBO arba RFI ir tai sandorio šaliai taikomos Japonijos garantinių įmokų taisyklės; |
| --- | --- |

a)

bent viena iš tų sandorių šalių yra įsteigta Japonijoje ir įregistruota JFSA kaip FIBO arba RFI ir tai sandorio šaliai taikomos Japonijos garantinių įmokų taisyklės;

| b) | sandoriai vertinami rinkos verte ir kasdien keičiamasi kintamąja garantine įmoka, kai tų sandorių šalių, įsteigtų Japonijoje, ne biržos išvestinių finansinių priemonių tariamosios pagrindinės sumos bendras vidurkis vienų metų laikotarpiu, nuo balandžio mėn. likus dvejiems metams iki tų metų, kuriais reikia atlikti skaičiavimą (arba vieniems metams, jei skaičiuojama gruodžio mėn.), yra mažesnis nei 300 mlrd. JPY. |
| --- | --- |

b)

sandoriai vertinami rinkos verte ir kasdien keičiamasi kintamąja garantine įmoka, kai tų sandorių šalių, įsteigtų Japonijoje, ne biržos išvestinių finansinių priemonių tariamosios pagrindinės sumos bendras vidurkis vienų metų laikotarpiu, nuo balandžio mėn. likus dvejiems metams iki tų metų, kuriais reikia atlikti skaičiavimą (arba vieniems metams, jei skaičiuojama gruodžio mėn.), yra mažesnis nei 300 mlrd. JPY.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2019 m. balandžio 25 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 201, 2012 7 27, p. 1.

1

(2)  
  2012 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 149/2013, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas nuostatomis dėl netiesioginės tarpuskaitos susitarimų, tarpuskaitos prievolės, viešo registro, galimybės naudotis prekybos vietos paslaugomis, ne finansų sandorio šalių ir ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, rizikos mažinimo būdų techninių reguliavimo standartų (OL L 52, 2013 2 23, p. 11).

2

(3)  
  2016 m. spalio 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2251, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų papildomas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, rizikos mažinimo būdų techniniais reguliavimo standartais (OL L 340, 2016 12 15, p. 9).

3

(4)  ESMA/2013/BS/1158, Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – Japan, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos galutinė ataskaita, 2013 m. rugsėjo 1 d.

4

Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – Japan

---

| 2019 5 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 115/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 5 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 115/16

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2019/685

2019 m. balandžio 18 d.

dėl visos metinių priežiūros mokesčių sumos už 2019 m. (ECB/2019/10)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (1), ypač į jo 30 straipsnį,

atsižvelgdama į 2014 m. spalio 22 d. Europos Centrinio Banko reglamentą (ES) Nr. 1163/2014 dėl priežiūros mokesčių (ECB/2014/41) (2), ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | visa metinių priežiūros mokesčių suma, taikoma pagal Reglamento (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 9 straipsnio 2 dalį, turėtų padengti Europos Centrinio Banko (ECB) išlaidas, patirtas vykdant jo priežiūros uždavinius atitinkamu mokestiniu laikotarpiu, tačiau jų neviršyti. Šios išlaidos – tai sąnaudos, tiesiogiai susijusios su ECB vykdomais priežiūros uždaviniais, pavyzdžiui, svarbių subjektų priežiūra, stebėjimu, kaip vykdoma mažiau svarbių subjektų priežiūra, ir horizontaliųjų uždavinių vykdymu bei specializuotų paslaugų teikimu. Į jas įskaitomos ir sąnaudos, netiesiogiai susijusios su ECB vykdomais priežiūros uždaviniais, pavyzdžiui, pagalbinių ECB veiklos sričių teikiamomis paslaugomis, įskaitant patalpų, žmogiškųjų išteklių valdymo, administracines paslaugas, biudžeto planavimo ir kontrolės, apskaitos, teisines, komunikacijos ir vertimo paslaugas, vidaus audito, statistikos ir informacinių technologijų paslaugas; |
| --- | --- |

(1)

visa metinių priežiūros mokesčių suma, taikoma pagal Reglamento (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 9 straipsnio 2 dalį, turėtų padengti Europos Centrinio Banko (ECB) išlaidas, patirtas vykdant jo priežiūros uždavinius atitinkamu mokestiniu laikotarpiu, tačiau jų neviršyti. Šios išlaidos – tai sąnaudos, tiesiogiai susijusios su ECB vykdomais priežiūros uždaviniais, pavyzdžiui, svarbių subjektų priežiūra, stebėjimu, kaip vykdoma mažiau svarbių subjektų priežiūra, ir horizontaliųjų uždavinių vykdymu bei specializuotų paslaugų teikimu. Į jas įskaitomos ir sąnaudos, netiesiogiai susijusios su ECB vykdomais priežiūros uždaviniais, pavyzdžiui, pagalbinių ECB veiklos sričių teikiamomis paslaugomis, įskaitant patalpų, žmogiškųjų išteklių valdymo, administracines paslaugas, biudžeto planavimo ir kontrolės, apskaitos, teisines, komunikacijos ir vertimo paslaugas, vidaus audito, statistikos ir informacinių technologijų paslaugas;

| (2) | apskaičiuojant metinius priežiūros mokesčius, kurie mokami už svarbius prižiūrimus subjektus ir svarbias prižiūrimas grupes bei mažiau svarbius prižiūrimus subjektus ir mažiau svarbias prižiūrimas grupes, visos sąnaudos turėtų būti padalytos atsižvelgiant į tai, kaip išlaidos pasiskirsčiusios tarp atitinkamų funkcinių sričių, kurios atlieka tiesioginę svarbių prižiūrimų subjektų ir svarbių prižiūrimų grupių priežiūrą ir netiesioginę mažiau svarbių prižiūrimų subjektų ir mažiau svarbių prižiūrimų grupių priežiūrą; |
| --- | --- |

(2)

apskaičiuojant metinius priežiūros mokesčius, kurie mokami už svarbius prižiūrimus subjektus ir svarbias prižiūrimas grupes bei mažiau svarbius prižiūrimus subjektus ir mažiau svarbias prižiūrimas grupes, visos sąnaudos turėtų būti padalytos atsižvelgiant į tai, kaip išlaidos pasiskirsčiusios tarp atitinkamų funkcinių sričių, kurios atlieka tiesioginę svarbių prižiūrimų subjektų ir svarbių prižiūrimų grupių priežiūrą ir netiesioginę mažiau svarbių prižiūrimų subjektų ir mažiau svarbių prižiūrimų grupių priežiūrą;

| (3) | visa metinių priežiūros mokesčių suma už 2019 m. turėtų būti apskaičiuota sudėjus: a) numatomas 2019 m. su priežiūros uždaviniais susijusias metines sąnaudas, remiantis patvirtintu 2019 m. ECB biudžetu, atsižvelgiant į bet kokius numatomų ECB metinių sąnaudų pokyčius, kurie buvo žinomi priimant šį sprendimą, ir b) 2018 m. perteklių arba deficitą; |
| --- | --- |

(3)

visa metinių priežiūros mokesčių suma už 2019 m. turėtų būti apskaičiuota sudėjus: a) numatomas 2019 m. su priežiūros uždaviniais susijusias metines sąnaudas, remiantis patvirtintu 2019 m. ECB biudžetu, atsižvelgiant į bet kokius numatomų ECB metinių sąnaudų pokyčius, kurie buvo žinomi priimant šį sprendimą, ir b) 2018 m. perteklių arba deficitą;

| (4) | perteklius arba deficitas turėtų būti nustatomas iš Europos Centrinio Banko sprendimo (ES) 2018/667 (ECB/2018/12) (3) priede nustatytų 2018 m. numatomų metinių sąnaudų atėmus 2018 m. patirtas faktines su priežiūros uždaviniais susijusias metines sąnaudas, apibūdintas 2018 m. ECB metinėse ataskaitose (4); |
| --- | --- |

(4)

perteklius arba deficitas turėtų būti nustatomas iš Europos Centrinio Banko sprendimo (ES) 2018/667 (ECB/2018/12) (3) priede nustatytų 2018 m. numatomų metinių sąnaudų atėmus 2018 m. patirtas faktines su priežiūros uždaviniais susijusias metines sąnaudas, apibūdintas 2018 m. ECB metinėse ataskaitose (4);

| (5) | vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 5 straipsnio 3 dalimi, nustatant 2019 m. numatomas su priežiūros uždaviniais susijusias metines sąnaudas, taip pat reikėtų atsižvelgti į šias sumas, jei jų yra: su ankstesniais mokestiniais laikotarpiais susijusias mokesčių sumas, kurios nebuvo renkamos, pagal to reglamento 14 straipsnį gautas palūkanas ir pagal to reglamento 7 straipsnio 3 dalį gautas arba grąžintas sumas, |
| --- | --- |

(5)

vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 5 straipsnio 3 dalimi, nustatant 2019 m. numatomas su priežiūros uždaviniais susijusias metines sąnaudas, taip pat reikėtų atsižvelgti į šias sumas, jei jų yra: su ankstesniais mokestiniais laikotarpiais susijusias mokesčių sumas, kurios nebuvo renkamos, pagal to reglamento 14 straipsnį gautas palūkanas ir pagal to reglamento 7 straipsnio 3 dalį gautas arba grąžintas sumas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame sprendime vartojamos Europos Centrinio Banko reglamente (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (5) ir Reglamente (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) pateiktos apibrėžtys.

5

2 straipsnis

Visa metinių priežiūros mokesčių suma už 2019 m.

1.   Visa metinių priežiūros mokesčių suma už 2019 m. yra 576 020 336 EUR, apskaičiuota kaip nurodyta I priede.

2.   Kiekvienos kategorijos prižiūrimi subjektai ir prižiūrimos grupės moka visą šią metinių priežiūros mokesčių sumą:

| a) | svarbūs prižiūrimi subjektai ir svarbios prižiūrimos grupės: 524 196 987 EUR; |
| --- | --- |

a)

svarbūs prižiūrimi subjektai ir svarbios prižiūrimos grupės: 524 196 987 EUR;

| b) | mažiau svarbūs prižiūrimi subjektai ir mažiau svarbios prižiūrimos grupės: 51 823 349 EUR. |
| --- | --- |

b)

mažiau svarbūs prižiūrimi subjektai ir mažiau svarbios prižiūrimos grupės: 51 823 349 EUR.

Visos metinių priežiūros mokesčių sumos, mokėtinos už 2019 m., padalijimas kiekvienai kategorijai nurodytas II priede.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. balandžio 18 d.

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OL L 287, 2013 10 29, p. 63.

1

(2)  
  OL L 311, 2014 10 31, p. 23.

2

(3)  
  2018 m. balandžio 19 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2018/667 dėl visos metinių priežiūros mokesčių sumos už 2018 m. (ECB/2018/12) (OL L 111, 2018 5 2, p. 3).

3

(4)  Paskelbta 2019 m. vasario mėn. ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

4

(5)  
  2014 m. balandžio 16 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 468/2014, kuriuo sukuriama Europos Centrinio Banko, nacionalinių kompetentingų institucijų ir nacionalinių paskirtųjų institucijų bendradarbiavimo Bendrame priežiūros mechanizme struktūra (BPM pagrindų reglamentas) (ECB/2014/17) (OL L 141, 2014 5 14, p. 1).

5

---

I PRIEDAS

Visos metinių priežiūros mokesčių sumos už 2019 m. apskaičiavimas

| (EUR) |
| --- |
| Numatomos 2019 m. metinės sąnaudos | 559 007 136 |
| Darbo užmokestis ir kitos išmokos | 264 525 116 |
| Nuoma ir pastatų priežiūra | 58 866 157 |
| Kitos veiklos išlaidos | 235 615 863 |
| 2018 m. perteklius/deficitas | 15 332 187 |
| Sumos, į kurias turi būti atsižvelgta pagal Reglamento (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 5 straipsnio 3 dalį | 1 681 013 |
| Su ankstesniais mokestiniais laikotarpiais susijusios mokesčių sumos, kurios nebuvo renkamos | 0 |
| Pagal pirmiau nurodyto reglamento 14 straipsnį gautos palūkanos | – 9 626 |
| Pagal pirmiau nurodyto reglamento 7 straipsnio 3 dalį gautos arba grąžintos sumos | 1 690 639 |
| IŠ VISO | 576 020 336 |

(EUR)

Numatomos 2019 m. metinės sąnaudos

559 007 136

Darbo užmokestis ir kitos išmokos

264 525 116

Nuoma ir pastatų priežiūra

58 866 157

Kitos veiklos išlaidos

235 615 863

2018 m. perteklius/deficitas

15 332 187

Sumos, į kurias turi būti atsižvelgta pagal Reglamento (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 5 straipsnio 3 dalį

1 681 013

Su ankstesniais mokestiniais laikotarpiais susijusios mokesčių sumos, kurios nebuvo renkamos

0

Pagal pirmiau nurodyto reglamento 14 straipsnį gautos palūkanos

– 9 626

Pagal pirmiau nurodyto reglamento 7 straipsnio 3 dalį gautos arba grąžintos sumos

1 690 639

IŠ VISO

576 020 336

---

II PRIEDAS

Visos metinių priežiūros mokesčių sumos už 2019 m. padalijimas

| (EUR) |
| --- |
| | Svarbūs prižiūrimi subjektai ir svarbios prižiūrimos grupės | Mažiau svarbūs prižiūrimi subjektai ir mažiau svarbios prižiūrimos grupės | Iš viso |
| Numatomos 2019 m. metinės sąnaudos | 508 696 494 | 50 310 642 | 559 007 136 |
| 2018 m. perteklius/deficitas | 13 952 290 | 1 379 897 | 15 332 187 |
| Sumos, į kurias turi būti atsižvelgta pagal Reglamento (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 5 straipsnio 3 dalį | 1 548 203 | 132 810 | 1 681 013 |
| Su ankstesniais mokestiniais laikotarpiais susijusios mokesčių sumos, kurios nebuvo renkamos | 0 | 0 | 0 |
| Pagal pirmiau nurodyto reglamento 14 straipsnį gautos palūkanos | – 7 918 | – 1 708 | – 9 626 |
| Pagal pirmiau nurodyto reglamento 7 straipsnio 3 dalį gautos arba grąžintos sumos | 1 556 121 | 134 518 | 1 690 639 |
| IŠ VISO | 524 196 987 | 51 823 349 | 576 020 336 |

(EUR)

Svarbūs prižiūrimi subjektai ir svarbios prižiūrimos grupės

Mažiau svarbūs prižiūrimi subjektai ir mažiau svarbios prižiūrimos grupės

Iš viso

Numatomos 2019 m. metinės sąnaudos

508 696 494

50 310 642

559 007 136

2018 m. perteklius/deficitas

13 952 290

1 379 897

15 332 187

Sumos, į kurias turi būti atsižvelgta pagal Reglamento (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 5 straipsnio 3 dalį

1 548 203

132 810

1 681 013

Su ankstesniais mokestiniais laikotarpiais susijusios mokesčių sumos, kurios nebuvo renkamos

0

0

0

Pagal pirmiau nurodyto reglamento 14 straipsnį gautos palūkanos

– 7 918

– 1 708

– 9 626

Pagal pirmiau nurodyto reglamento 7 straipsnio 3 dalį gautos arba grąžintos sumos

1 556 121

134 518

1 690 639

IŠ VISO

524 196 987

51 823 349

576 020 336

---