# Euroopa Liidu L 108/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 108 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik23. aprill 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 108

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik23. aprill 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/620, 17. aprill 2019, millega antakse Cabo Verdele ajutine erand delegeeritud määruses (EL) 2015/2446 sätestatud sooduspäritolureeglitest seoses toiduks valmistatud või konserveeritud makrelli fileedega ning toiduks valmistatud või konserveeritud makrelltuuni või fregatt-makrelltuuni fileedega | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/621, 17. aprill 2019, milles käsitletakse kontrollitavate aspektide tehnoülevaatuseks vajalikke tehnilisi andmeid ja soovituslike ülevaatusmeetodite kasutamist ning millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad andmevormingu ja asjakohasele tehnilisele teabele juurdepääsu korra kohta (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/622, 17. aprill 2019, millega muudetakse 299. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu | 29 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/623, 16. aprill 2019, milles käsitletakse biotsiidi Phostoxin turul kättesaadavaks tegemise ja kasutamise lubamisega seoses Belgia tervishoiu, toitumisahela ohutuse ja keskkonna föderaalteenistuse poolt võetud meetme kehtivuse pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 2828 all) | 31 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/620, 17. aprill 2019, millega antakse Cabo Verdele ajutine erand delegeeritud määruses (EL) 2015/2446 sätestatud sooduspäritolureeglitest seoses toiduks valmistatud või konserveeritud makrelli fileedega ning toiduks valmistatud või konserveeritud makrelltuuni või fregatt-makrelltuuni fileedega

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/621, 17. aprill 2019, milles käsitletakse kontrollitavate aspektide tehnoülevaatuseks vajalikke tehnilisi andmeid ja soovituslike ülevaatusmeetodite kasutamist ning millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad andmevormingu ja asjakohasele tehnilisele teabele juurdepääsu korra kohta (
  1
  )

1

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/622, 17. aprill 2019, millega muudetakse 299. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

29

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/623, 16. aprill 2019, milles käsitletakse biotsiidi Phostoxin turul kättesaadavaks tegemise ja kasutamise lubamisega seoses Belgia tervishoiu, toitumisahela ohutuse ja keskkonna föderaalteenistuse poolt võetud meetme kehtivuse pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 2828 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 2828 all)

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 23.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 108/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 108/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/620,

17. aprill 2019,

millega antakse Cabo Verdele ajutine erand delegeeritud määruses (EL) 2015/2446 sätestatud sooduspäritolureeglitest seoses toiduks valmistatud või konserveeritud makrelli fileedega ning toiduks valmistatud või konserveeritud makrelltuuni või fregatt-makrelltuuni fileedega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 64 lõiget 6 ja artikli 66 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Cabo Verde on riik, mis saab kasu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 978/2012 (2) osutatud üldiste tariifsete soodustuste kava (edaspidi „GSP“) kohaselt. Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 439/2011 (3) anti Cabo Verdele erand komisjoni määrusest (EMÜ) nr 2454/93 (4) seoses üldiste tariifsete soodustuste kava raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratlusega. Kõnealune erand käsitleb toiduks valmistatud või konserveeritud makrelli fileede 2 500 tonni suurust kogust ning toiduks valmistatud või konserveeritud makrelltuuni või fregatt-makrelltuuni fileede 875 tonni suurust kogust. Taotletud erandi kohaselt ja kõnealuste koguste piires käsitataks kõnealuseid tooteid Cabo Verdest pärit toodetena isegi juhul, kui need on küll toodetud Cabo Verdes, aga päritolustaatuseta kalast. Kõnealust erandit on kolm korda pikendatud, selle kehtivus lõppes 31. detsembril 2018 (5). |
| --- | --- |

(1)

Cabo Verde on riik, mis saab kasu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 978/2012 (2) osutatud üldiste tariifsete soodustuste kava (edaspidi „GSP“) kohaselt. Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 439/2011 (3) anti Cabo Verdele erand komisjoni määrusest (EMÜ) nr 2454/93 (4) seoses üldiste tariifsete soodustuste kava raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratlusega. Kõnealune erand käsitleb toiduks valmistatud või konserveeritud makrelli fileede 2 500 tonni suurust kogust ning toiduks valmistatud või konserveeritud makrelltuuni või fregatt-makrelltuuni fileede 875 tonni suurust kogust. Taotletud erandi kohaselt ja kõnealuste koguste piires käsitataks kõnealuseid tooteid Cabo Verdest pärit toodetena isegi juhul, kui need on küll toodetud Cabo Verdes, aga päritolustaatuseta kalast. Kõnealust erandit on kolm korda pikendatud, selle kehtivus lõppes 31. detsembril 2018 (5).

| (2) | Cabo Verde esitas 22. oktoobri 2018. aasta kirjas taotluse kõnealuse erandi kehtivusaja pikendamiseks samade aastaste koguste kohta kuni selle ajani, mil jõustub liidu ja Lääne-Aafrika riikide vahel 30. juunil 2014 parafeeritud uus majanduspartnerlusleping (edaspidi „majanduspartnerlusleping“). Tulenevalt majanduspartnerluslepingus kehtestatud kumulatsioonireeglitest on Cabo Verde kalatöötlemissektoril kõnealuse uue lepingu alusel võimalik järgida sooduspäritolureegleid, kasutades muudest Lääne-Aafrika riikidest pärit kala. |
| --- | --- |

(2)

Cabo Verde esitas 22. oktoobri 2018. aasta kirjas taotluse kõnealuse erandi kehtivusaja pikendamiseks samade aastaste koguste kohta kuni selle ajani, mil jõustub liidu ja Lääne-Aafrika riikide vahel 30. juunil 2014 parafeeritud uus majanduspartnerlusleping (edaspidi „majanduspartnerlusleping“). Tulenevalt majanduspartnerluslepingus kehtestatud kumulatsioonireeglitest on Cabo Verde kalatöötlemissektoril kõnealuse uue lepingu alusel võimalik järgida sooduspäritolureegleid, kasutades muudest Lääne-Aafrika riikidest pärit kala.

| (3) | Alates 2008. aastast Cabo Verdele määratud aastased erandiga hõlmatud üldkogused on olulisel määral aidanud parandada Cabo Verde kalatöötlemissektori olukorda. Tänu kõnealustele kogustele on teataval määral taaselustatud Cabo Verde väiksemahulise püügi laevastikku, mis on riigi jaoks eluliselt tähtis. |
| --- | --- |

(3)

Alates 2008. aastast Cabo Verdele määratud aastased erandiga hõlmatud üldkogused on olulisel määral aidanud parandada Cabo Verde kalatöötlemissektori olukorda. Tänu kõnealustele kogustele on teataval määral taaselustatud Cabo Verde väiksemahulise püügi laevastikku, mis on riigi jaoks eluliselt tähtis.

| (4) | Taotluses esitatud argumentidest nähtub, et erandist ilmajäämine mõjutaks tunduvalt Cabo Verde kalatöötlemissektori võimet jätkata GSP alusel eksporti liitu, mis omakorda võib takistada Cabo Verde väikesemahuliseks pelaagiliste kalade püügiks ettenähtud laevastiku edasist arengut. |
| --- | --- |

(4)

Taotluses esitatud argumentidest nähtub, et erandist ilmajäämine mõjutaks tunduvalt Cabo Verde kalatöötlemissektori võimet jätkata GSP alusel eksporti liitu, mis omakorda võib takistada Cabo Verde väikesemahuliseks pelaagiliste kalade püügiks ettenähtud laevastiku edasist arengut.

| (5) | Lisaaega on vaja selleks, et Cabo Verde saaks kindlustada oma rannapüügilaevastiku taastamisel saavutatud tulemusi. Kõnealuse erandi mõte on anda Cabo Verdele piisavalt aega, et riik saaks teha ettevalmistusi sooduspäritolu omandamist käsitlevate reeglite täitmiseks. |
| --- | --- |

(5)

Lisaaega on vaja selleks, et Cabo Verde saaks kindlustada oma rannapüügilaevastiku taastamisel saavutatud tulemusi. Kõnealuse erandi mõte on anda Cabo Verdele piisavalt aega, et riik saaks teha ettevalmistusi sooduspäritolu omandamist käsitlevate reeglite täitmiseks.

| (6) | Võttes arvesse päritolustaatusega toodete määratluse osas antud erandite ajutist laadi, tuleks erand anda kaheks aastaks või kuni liidu ja Lääne-Aafrika riikide vahelise majanduspartnerluslepingu jõustumiseni toiduks valmistatud või konserveeritud makrelli fileede 2 500 tonni ja toiduks valmistatud või konserveeritud makrelltuuni või fregatt-makrelltuuni fileede 875 tonni suurusele aastasele kogusele. Kui Lääne-Aafrika riikidega parafeeritud majanduspartnerlusleping jõustub enne 31. detsembrit 2020, peaks erandi kehtivusaeg lõppema kõnealuse lepingu jõustumise kuupäevale vahetult eelneval päeval. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse päritolustaatusega toodete määratluse osas antud erandite ajutist laadi, tuleks erand anda kaheks aastaks või kuni liidu ja Lääne-Aafrika riikide vahelise majanduspartnerluslepingu jõustumiseni toiduks valmistatud või konserveeritud makrelli fileede 2 500 tonni ja toiduks valmistatud või konserveeritud makrelltuuni või fregatt-makrelltuuni fileede 875 tonni suurusele aastasele kogusele. Kui Lääne-Aafrika riikidega parafeeritud majanduspartnerlusleping jõustub enne 31. detsembrit 2020, peaks erandi kehtivusaeg lõppema kõnealuse lepingu jõustumise kuupäevale vahetult eelneval päeval.

| (7) | Käesoleva määruse lisas esitatud koguseid tuleks hallata kooskõlas tariifikvootide haldamist reguleeriva komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (6) artiklitega 49–54. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määruse lisas esitatud koguseid tuleks hallata kooskõlas tariifikvootide haldamist reguleeriva komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (6) artiklitega 49–54.

| (8) | Erand tuleks anda tingimusel, et Cabo Verde tolliasutused võtavad vajalikud meetmed erandiga hõlmatud toodete ekspordikoguste kontrollimiseks ning edastavad komisjonile selliseid koguseid käsitleva aruande, mille kohta on käesoleva määruse alusel välja antud päritolusertifikaadid vorm A, ning kõnealuste sertifikaatide järjekorranumbrid. Kui registreeritud eksportijate süsteem (REX-süsteem) peaks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 79 kohaselt Cabo Verdes 2019. aastal jõustuma, tuleks sama reeglit kohaldada ka registreeritud eksportijate koostatud päritolukinnituste suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Erand tuleks anda tingimusel, et Cabo Verde tolliasutused võtavad vajalikud meetmed erandiga hõlmatud toodete ekspordikoguste kontrollimiseks ning edastavad komisjonile selliseid koguseid käsitleva aruande, mille kohta on käesoleva määruse alusel välja antud päritolusertifikaadid vorm A, ning kõnealuste sertifikaatide järjekorranumbrid. Kui registreeritud eksportijate süsteem (REX-süsteem) peaks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 79 kohaselt Cabo Verdes 2019. aastal jõustuma, tuleks sama reeglit kohaldada ka registreeritud eksportijate koostatud päritolukinnituste suhtes.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed peaksid jõustuma järgmisel päeval pärast määruse avaldamist, et võtta arvesse Cabo Verde olukorda ja võimaldada riigil kõnealuse erandi kasutamist ilma edasise viivituseta. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed peaksid jõustuma järgmisel päeval pärast määruse avaldamist, et võtta arvesse Cabo Verde olukorda ja võimaldada riigil kõnealuse erandi kasutamist ilma edasise viivituseta.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (7) artikli 41 punktist b ja artiklist 45 käsitatakse Cabo Verdes päritolustaatuseta kalast toodetud CN-koodide 1604 15 11, ex 1604 19 97 ja 1604 20 90 alla kuuluvaid toiduks valmistatud või konserveeritud makrelli fileesid või toiduks valmistatud või konserveeritud makrelltuuni või fregatt-makrelltuuni fileesid kooskõlas käesoleva määruse artiklitega 2, 3 ja 4 Cabo Verdest pärit tootena.

Artikkel 2

1.   Erandit kohaldatakse toodete suhtes, mis on eksporditud Cabo Verdest ja mis deklareeritakse Euroopa Liitu vabasse ringlusesse lubamiseks ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2019 kuni:

| a) | 31. detsembrini 2020 või |
| --- | --- |

a)

31. detsembrini 2020 või

| b) | kui Euroopa Liidu ja Lääne-Aafrika riikide vaheline, 30. juunil 2014 parafeeritud majanduspartnerlusleping jõustub 31. detsembril 2020 või enne seda, siis majanduspartnerluslepingu jõustumise kuupäevale vahetult eelneva päevani. |
| --- | --- |

b)

kui Euroopa Liidu ja Lääne-Aafrika riikide vaheline, 30. juunil 2014 parafeeritud majanduspartnerlusleping jõustub 31. detsembril 2020 või enne seda, siis majanduspartnerluslepingu jõustumise kuupäevale vahetult eelneva päevani.

2.   Erandit kohaldatakse lisas loetletud toodete kuni aastase koguseni.

3.   Erandi kohaldamine peab vastama delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 43 sätestatud tingimustele.

Artikkel 3

Käesoleva määruse lisas esitatud koguseid hallatakse kooskõlas tariifikvootide haldamist reguleeriva komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklitega 49–54.

Artikkel 4

Erand tehakse järgmistel tingimustel:

| 1) | Cabo Verde tolliasutused võtavad tarvitusele artiklis 1 nimetatud toodete ekspordikoguste kontrollimiseks vajalikud abinõud. |
| --- | --- |

1)

Cabo Verde tolliasutused võtavad tarvitusele artiklis 1 nimetatud toodete ekspordikoguste kontrollimiseks vajalikud abinõud.

| 2) | Cabo Verde pädevate asutuste poolt käesoleva määruse kohaselt väljaantud päritolusertifikaadi vorm A lahtrisse 4 tehakse järgmine märge: „Derogation – Commission Implementing Regulation (EU) xxx/2019“. Kui registreeritud eksportijate süsteemi (REX-süsteem) kohaldatakse Cabo Verdes 2019. aastal, lisatakse kõnealune märge registreeritud eksportijate koostatud päritolukinnitustele. |
| --- | --- |

2)

Cabo Verde pädevate asutuste poolt käesoleva määruse kohaselt väljaantud päritolusertifikaadi vorm A lahtrisse 4 tehakse järgmine märge: „Derogation – Commission Implementing Regulation (EU) xxx/2019“. Kui registreeritud eksportijate süsteemi (REX-süsteem) kohaldatakse Cabo Verdes 2019. aastal, lisatakse kõnealune märge registreeritud eksportijate koostatud päritolukinnitustele.

| 3) | Cabo Verde pädevad asutused edastavad komisjonile igas kvartalis aruande nende koguste kohta, millele käesoleva määruse alusel on välja antud päritolusertifikaadid ja/või päritolukinnitused ning kõnealuste tõendite seerianumbrid. |
| --- | --- |

3)

Cabo Verde pädevad asutused edastavad komisjonile igas kvartalis aruande nende koguste kohta, millele käesoleva määruse alusel on välja antud päritolusertifikaadid ja/või päritolukinnitused ning kõnealuste tõendite seerianumbrid.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. aprill 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 303, 31.10.2012, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 6. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 439/2011 erandi kohta määrusest (EMÜ) nr 2454/93 seoses üldise tariifsete soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratlusega, et võtta arvesse Cabo Verde eriolukorda teatavate kalandustoodete Euroopa Liitu eksportimisel (ELT L 119, 7.5.2011, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 8. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/968 (ELT L 146, 9.6.2017, lk 13).

5

(6)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

6

(7)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).

7

---

LISA

| Jrk-nr | CN-kood | | Kauba kirjeldus | Perioodid | Aastane kogus (netokaal tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1647 | 1604 15 11
  ex 1604 19 97 | | Hariliku makrelli (Scomber scombrus, Scomber japonicus, Scomber colias) filee, toiduks valmistatud või konserveeritud | 1.1.2019 kuni kooskõlas artikli 2 lõikega 1 kindlaksmääratud kuupäevani | 2 500 tonni |
| 09.1648 | ex 1604 19 97
  1604 20 90 | | Makrelltuuni või fregatt-makrelltuuni (Auxis thazard, Auxis rochei) filee, toiduks valmistatud või konserveeritud | 1.1.2019 kuni kooskõlas artikli 2 lõikega 1 kindlaksmääratud kuupäevani | 875 tonni |

Jrk-nr

CN-kood

Kauba kirjeldus

Perioodid

Aastane kogus (netokaal tonnides)

09.1647

1604 15 11

ex 1604 19 97

Hariliku makrelli (Scomber scombrus, Scomber japonicus, Scomber colias) filee, toiduks valmistatud või konserveeritud

1.1.2019 kuni kooskõlas artikli 2 lõikega 1 kindlaksmääratud kuupäevani

2 500 tonni

09.1648

ex 1604 19 97

1604 20 90

Makrelltuuni või fregatt-makrelltuuni (Auxis thazard, Auxis rochei) filee, toiduks valmistatud või konserveeritud

1.1.2019 kuni kooskõlas artikli 2 lõikega 1 kindlaksmääratud kuupäevani

875 tonni

---

| 23.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 108/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 108/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/621,

17. aprill 2019,

milles käsitletakse kontrollitavate aspektide tehnoülevaatuseks vajalikke tehnilisi andmeid ja soovituslike ülevaatusmeetodite kasutamist ning millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad andmevormingu ja asjakohasele tehnilisele teabele juurdepääsu korra kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ, (1) eelkõige selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2014/45/EL kohaselt peaks komisjon mootorsõidukite ja nende haagiste korralise tehnoülevaatuse hõlbustamiseks vastu võtma rakendusaktid, millega määratakse kindlaks kontrollitavate aspektide tehnoülevaatuseks ja soovituslike ülevaatusmeetodite kasutamiseks vajaliku tehnilise teabe kogum. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2014/45/EL kohaselt peaks komisjon mootorsõidukite ja nende haagiste korralise tehnoülevaatuse hõlbustamiseks vastu võtma rakendusaktid, millega määratakse kindlaks kontrollitavate aspektide tehnoülevaatuseks ja soovituslike ülevaatusmeetodite kasutamiseks vajaliku tehnilise teabe kogum.

| (2) | Direktiivi 2014/45/EL I lisas on sätestatud kontrollitavate aspektide miinimumloetelu, kasutatavad miinimumnõuded ja soovituslikud ülevaatusmeetodid. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2014/45/EL I lisas on sätestatud kontrollitavate aspektide miinimumloetelu, kasutatavad miinimumnõuded ja soovituslikud ülevaatusmeetodid.

| (3) | Mootorsõidukite ja nende haagiste korralise tehnoülevaatuse hõlbustamiseks peaks komisjon vastu võtma ka üksikasjalikud eeskirjad andmevormingu ja asjakohasele tehnilisele teabele juurdepääsu korra kohta. |
| --- | --- |

(3)

Mootorsõidukite ja nende haagiste korralise tehnoülevaatuse hõlbustamiseks peaks komisjon vastu võtma ka üksikasjalikud eeskirjad andmevormingu ja asjakohasele tehnilisele teabele juurdepääsu korra kohta.

| (4) | Kui on kehtestatud tulemuslikud alternatiivsed liiklusohutusmeetmed, võivad liikmesriigid tehnoülevaatusest vabastada kahe- ja kolmerattalised sõidukid – L3e-, L4e-, L5e- ja L7e-kategooria sõidukid silindrimahuga üle 125 cm3. Selliste sõidukite tehnoülevaatuse korra kehtestamise ja ühtlustamise hõlbustamiseks tuleks aga suunava teabe andmiseks kindlaks määrata ka teatav teabekogum. |
| --- | --- |

(4)

Kui on kehtestatud tulemuslikud alternatiivsed liiklusohutusmeetmed, võivad liikmesriigid tehnoülevaatusest vabastada kahe- ja kolmerattalised sõidukid – L3e-, L4e-, L5e- ja L7e-kategooria sõidukid silindrimahuga üle 125 cm3. Selliste sõidukite tehnoülevaatuse korra kehtestamise ja ühtlustamise hõlbustamiseks tuleks aga suunava teabe andmiseks kindlaks määrata ka teatav teabekogum.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud kohustused ja nõuded ei tohiks mõjutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 715/2007 (2) ja (EÜ) nr 595/2009 (3) sätestatud kohustusi ja nõudeid. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud kohustused ja nõuded ei tohiks mõjutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 715/2007 (2) ja (EÜ) nr 595/2009 (3) sätestatud kohustusi ja nõudeid.

| (6) | Tootjatele tuleks anda piisavalt aega, et nad saaksid juurutada veebilahendused, mis on vajalikud ülevaatuspunktidele ja asjaomastele pädevatele asutustele tehnilise teabe kättesaadavaks tegemiseks. |
| --- | --- |

(6)

Tootjatele tuleks anda piisavalt aega, et nad saaksid juurutada veebilahendused, mis on vajalikud ülevaatuspunktidele ja asjaomastele pädevatele asutustele tehnilise teabe kättesaadavaks tegemiseks.

| (7) | Käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2014/45/EL artikli 19 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2014/45/EL artikli 19 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesolevas määruses sätestatakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralise tehnoülevaatusega seotud:

| a) | tehnilise teabe kogum pidurisüsteemi, rooliseadme, nähtavuse, tulede, helkurite, elektriseadmete, telgede, velgede, rehvide, vedrustuse, šassii ja selle kinnituste, muude seadmete ja saaste kohta, mis on vajalik kontrollitavate aspektide tehnoülevaatuseks ja soovituslike ülevaatusmeetodite kasutamiseks kooskõlas direktiivi 2014/45/EL I lisa punktiga 3, ja |
| --- | --- |

a)

tehnilise teabe kogum pidurisüsteemi, rooliseadme, nähtavuse, tulede, helkurite, elektriseadmete, telgede, velgede, rehvide, vedrustuse, šassii ja selle kinnituste, muude seadmete ja saaste kohta, mis on vajalik kontrollitavate aspektide tehnoülevaatuseks ja soovituslike ülevaatusmeetodite kasutamiseks kooskõlas direktiivi 2014/45/EL I lisa punktiga 3, ja

| b) | üksikasjalikud eeskirjad andmevormingu ja asjakohasele tehnilisele teabele juurdepääsu korra kohta. |
| --- | --- |

b)

üksikasjalikud eeskirjad andmevormingu ja asjakohasele tehnilisele teabele juurdepääsu korra kohta.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolevat määrust kohaldatakse selliste sõidukite suhtes, millele tuleb teha direktiivi 2014/45/EL artikli 2 lõike 1 kohaselt tehnoülevaatus ja mis on liikmesriigis esmakordselt registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud alates 20. maist 2018.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „tootja“– Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EL) nr 167/2013 (4) ja (EL) nr 168/2013 (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/46/EÜ (6) määratletud füüsiline või juriidiline isik;

„tootja“

4

5

6

2)   „tootja esindaja“– määrustes (EL) nr 167/2013 ja (EL) nr 168/2013 ning direktiivis 2007/46/EÜ määratletud füüsiline või juriidiline isik;

„tootja esindaja“

3)   „masinloetav“– arvutis otse kasutatav;

„masinloetav“

4)   „remondi- ja hooldusteave“– määrustes (EL) nr 167/2013 ja (EL) nr 168/2013 ning direktiivis 2007/46/EÜ määratletud teave;

„remondi- ja hooldusteave“

5)   „registreerimine“– sõidukile riikliku maanteeliikluse loa andmine vastavalt nõukogu direktiivi 1999/37/EÜ (7) artikli 2 punktile b.

„registreerimine“

7

Artikkel 4

Sõidukit käsitlev tehniline teave

Tehnoülevaatuseks vajalik tehniline teave on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 5

Sõidukit käsitlevale tehnilisele teabele juurdepääsu kord

1.   Käesoleva määruse lisas sätestatud tehniline teave sõiduki kohta tehakse ülevaatuspunktidele ja asjaomastele pädevatele asutustele kättesaadavaks piiranguteta, õigeaegselt ning mittediskrimineerival, kergesti ligipääsetaval ja järjepideval viisil.

2.   Tehniline teave tehakse kättesaadavaks hiljemalt kuus kuud pärast sõiduki registreerimist või kasutuselevõtmist. Sõidukite puhul, mis on registreeritud või kasutusele võetud ajavahemikul 20. maist 2018 kuni 20. novembrini 2019, tehakse kõnealune teave kättesaadavaks 20. mail 2020.

3.   Erandina lõikest 2 esitab tootja tehnilise teabe direktiivi 2014/45/EL artikli 5 lõike 4 esimeses, teises ja viiendas taandes sätestatud juhtudel ülevaatuspunktile ning asjaomasele pädevale asutusele taotluse korral viivitamata.

4.   Tootja esitab lõikes 1 osutatud tehnilises teabes tehtud hilisemad muudatused ja täiendused ülevaatuspunktidele ja asjaomastele pädevatele asutustele samal ajal, kui sõiduki remondi- ja hooldusteabe muudatused ja täiendused kättesaadavaks tehakse.

5.   Tehniline teave tehakse kättesaadavaks ülevaatuspunkti liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes või mis tahes muus keeles, mille asjaomase liikmesriigi pädev asutus on heaks kiitnud.

6.   Tootjad määravad kindlaks kontaktpunkti, mis vastutab sõidukit käsitlevale tehnilisele teabele juurdepääsu võimaldamise eest. Kontaktpunkti kontaktandmed tehakse kättesaadavaks tootja veebisaidil. Kontaktpunkt võib olla ka tootja esindaja.

7.   Liikmesriigid või nende pädevad asutused osutavad tootjale vajalikku abi selle tagamiseks, et sõidukit käsitlevale tehnilisele teabele juurdepääsu taotleval ülevaatuspunktil oleks direktiivi 2014/45/EL artikli 12 lõike 1 kohane tegevusluba.

Artikkel 6

Andmevorming

1.   Tootja teeb tehnilise teabe kättesaadavaks sõiduki valmistajatehase tähise põhjal avatud lähtekoodiga ja struktureeritud andmevormingus:

| a) | taotluse korral pädevatele asutustele võrguühenduseta kasutatavate masinloetavate andmefailide kogumina ning |
| --- | --- |

a)

taotluse korral pädevatele asutustele võrguühenduseta kasutatavate masinloetavate andmefailide kogumina ning

| b) | ülevaatuspunktidele ja pädevatele asutustele veebipõhist lahendust kasutades. Veebipõhise lahenduse kasutamisel tehakse tehniline teave, mille tootja peab esitama veebisaidil avaldatava remondi- ja hooldusteabe osaga samaaegselt, kättesaadavaks samas andmevormingus. Sõiduki muu tehniline teave tehakse kättesaadavaks sarnase teabe puhul kasutatavas andmevormingus. |
| --- | --- |

b)

ülevaatuspunktidele ja pädevatele asutustele veebipõhist lahendust kasutades. Veebipõhise lahenduse kasutamisel tehakse tehniline teave, mille tootja peab esitama veebisaidil avaldatava remondi- ja hooldusteabe osaga samaaegselt, kättesaadavaks samas andmevormingus. Sõiduki muu tehniline teave tehakse kättesaadavaks sarnase teabe puhul kasutatavas andmevormingus.

2.   Tootja võib lõikes 1 sätestatud nõuetest kõrvale kalduda sõidukite puhul, mis on saanud üksiksõiduki, riikliku või väikeseeria tüübikinnituse vastavalt määrustele (EL) nr 167/2013 ja (EL) nr 168/2013 ning direktiivile 2007/46/EÜ, või juhul, kui tootja ei pea täitma määrust (EÜ) nr 715/2007, (EL) nr 167/2013 või (EL) nr 168/2013. Teave esitatakse siiski kergesti juurdepääsetaval ja järjepideval viisil ning selliselt, et seda saab töödelda mõistlike pingutustega.

3.   Sõidukite puhul, mis on saanud järkjärgulise, sega- või mitmeastmelise tüübikinnituse vastavalt määrustele (EL) nr 167/2013 ja (EL) nr 168/2013 ning direktiivile 2007/46/EÜ, vastutab konkreetses etapis sõiduki konkreetse süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga seotud tehnilise teabe lõpptootjale edastamise eest asjaomase konkreetse tootmisetapi eest vastutav tootja. Pädevatele asutustele ja ülevaatuspunktidele valmissõidukit käsitleva tehnilise teabe esitamise eest vastutab lõpptootja.

4.   Lõiget 3 ei kohaldata sõidukite suhtes, mis on saanud üksiksõiduki, riikliku või väikeseeria tüübikinnituse vastavalt määrustele (EL) nr 167/2013 ja (EL) nr 168/2013 ning direktiivile 2007/46/EÜ.

Artikkel 7

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 20. maist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. aprill 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 127, 29.4.2014, lk 51.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 171, 29.6.2007, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 595/2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ (ELT L 188, 18.7.2009, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. veebruari 2013. aasta määrus (EL) nr 167/2013 põllu- ja metsamajanduses kasutatavate sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta (ELT L 60, 2.3.2013, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 168/2013 kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta (ELT L 60, 2.3.2013, lk 52).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57).

7

---

LISA

1.   ÜLDSÄTTED

| I. | Käesoleva lisa kohaldamisel on „sõiduki elektroonilise liidese kasutamise juhend“ põhiline diagnostiline teave ja sobivuskatse teave, eelkõige:






  I.1. | sõiduki elektroonilise liidese asukoha ja sellele juurdepääsu sõidukispetsiifiline kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

I.

I.1.

sõiduki elektroonilise liidese asukoha ja sellele juurdepääsu sõidukispetsiifiline kirjeldus;

| I.2. | teave selle kohta, kas konkreetne süsteem toetab diagnostilist suhtlust (jah/ei). Kui jah:






  I.2.1. | siinide liikide ja protokollide sõidukispetsiifiline spetsifikatsioon; |
| --- | --- | --- |

I.2.

teave selle kohta, kas konkreetne süsteem toetab diagnostilist suhtlust (jah/ei). Kui jah:

I.2.1.

siinide liikide ja protokollide sõidukispetsiifiline spetsifikatsioon;

| I.2.2. | kontrollitud süsteemi/funktsiooni sideparameetrite sõidukispetsiifiline spetsifikatsioon; |
| --- | --- |

I.2.2.

kontrollitud süsteemi/funktsiooni sideparameetrite sõidukispetsiifiline spetsifikatsioon;

| I.3. | sõidukispetsiifiline teave algselt paigaldatud süsteemi kohta. |
| --- | --- |

I.3.

sõidukispetsiifiline teave algselt paigaldatud süsteemi kohta.

| II. | Suunisena on esitatud L-kategooria sõidukeid ja direktiivi 2014/45/EL kohaldamisalast välja jäävate sõidukeid käsitlev tehniline teave. |
| --- | --- |

II.

2.   ÜLEVAATUSEGA SEOTUD TEAVE

| Aspekt | Meetod | Vajalik teave | Kategooria, mille puhul teave on vajalik |
| --- | --- | --- | --- |
| | < 3,5 t | > 3,5 t | O | L | T |
| 1. | PIDURISÜSTEEM |

Aspekt

Meetod

Vajalik teave

Kategooria, mille puhul teave on vajalik

< 3,5 t

> 3,5 t

O

L

T

1.

PIDURISÜSTEEM

| 1.1. | Mehaaniline seisund ja toimimine |
| --- | --- |

1.1.

Mehaaniline seisund ja toimimine

| 1.1.1. | Sõidupiduri pedaali / käsipiduri hoova šarniir |
| --- | --- |

1.1.1.

Sõidupiduri pedaali / käsipiduri hoova šarniir

Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel.

Märkus: võimendiga pidurisüsteemidega sõidukeid tuleks kontrollida väljalülitatud mootoriga.

| 1.1.2. | Pedaali / käsipiduri hoova seisund ja pidurijuhtimisseadme vabakäik |
| --- | --- |

1.1.2.

Pedaali / käsipiduri hoova seisund ja pidurijuhtimisseadme vabakäik

Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel.

Märkus: võimendiga pidurisüsteemidega sõidukeid tuleks kontrollida väljalülitatud mootoriga.

| 1.1.3. | Vaakumpump või kompressor ja mahutid |
| --- | --- |

1.1.3.

Vaakumpump või kompressor ja mahutid

Komponentide visuaalne kontroll tavapärase töörõhu juures. Kontrollitakse vaakumi või õhurõhu ohutu taseme saavutamiseks kuluvat aega ning hoiatusseadise, mitmemähiselise kaitseklapi ja rõhualandusventiili toimimist.

Rõhk / maksimaalne väljalülitumisrõhk – minimaalne sisselülitumisrõhk [bar]

Vt ÜRO eeskirja nr 13 punkt 5.1.4.5.2.

X

Mitmemähiselise kaitseklapi staatiline sulgumisrõhk [bar]

Vt ÜRO eeskirja nr 13 punkt 5.1.4.5.2.

X

X

| 1.1.4. | Alarõhu hoiatusmärgutuli või mõõtur |
| --- | --- |

1.1.4.

Alarõhu hoiatusmärgutuli või mõõtur

Toimimise kontroll

| 1.1.5. | Käsipidurikraan |
| --- | --- |

1.1.5.

Käsipidurikraan

Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel.

| 1.1.6. | Seisupiduri tööseade, pidurikang, piduri lukustus, elektrooniline seisupidur |
| --- | --- |

1.1.6.

Seisupiduri tööseade, pidurikang, piduri lukustus, elektrooniline seisupidur

Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel.

Elektroonilise seisupiduri üldine kirjeldus

X

X

X

| 1.1.7. | Piduriklapid/ventiilid (jalgpidurikraanid, rõhualandajad, regulaatorid) |
| --- | --- |

1.1.7.

Piduriklapid/ventiilid (jalgpidurikraanid, rõhualandajad, regulaatorid)

Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel.

| 1.1.8. | Haagisepidurite ühendused (elektri- ja pneumoühendused) |
| --- | --- |

1.1.8.

Haagisepidurite ühendused (elektri- ja pneumoühendused)

Pukseeriva veoki ja haagise pidurisüsteemide ühenduse lahti- ja uuesti ühendamine.

| 1.1.9. | Energiasalvesti survepaak |
| --- | --- |

1.1.9.

Energiasalvesti survepaak

Visuaalne kontroll.

| 1.1.10. | Pidurivõimendid, peasilinder (hüdraulilistel süsteemidel) |
| --- | --- |

1.1.10.

Pidurivõimendid, peasilinder (hüdraulilistel süsteemidel)

Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel, kui võimalik.

| 1.1.11. | Jäigad piduritorud |
| --- | --- |

1.1.11.

Jäigad piduritorud

Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel, kui võimalik.

| 1.1.12. | Elastsed pidurivoolikud |
| --- | --- |

1.1.12.

Elastsed pidurivoolikud

Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel, kui võimalik.

| 1.1.13. | Piduri hõõrdkatted ja -klotsid |
| --- | --- |

1.1.13.

Piduri hõõrdkatted ja -klotsid

Visuaalne kontroll.

Kulumi ja kulumispiiri hindamise meetod

Vt ÜRO eeskirja nr 13 punktid 5.2.1.11.2 ja 5.2.2.8.2.

X

X

X

X

| 1.1.14. | Piduritrumlid, pidurikettad |
| --- | --- |

1.1.14.

Piduritrumlid, pidurikettad

Visuaalne kontroll.

Kulumi ja kulumispiiri hindamise meetod

Vt ÜRO eeskirja nr 13 punktid 5.2.1.11.2 ja 5.2.2.8.2.

X

X

X

| 1.1.15. | Piduritrossid, -vardad, -hoovastik |
| --- | --- |

1.1.15.

Piduritrossid, -vardad, -hoovastik

Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel, kui võimalik.

| 1.1.16. | Piduri tööseadmed (sh vedruakud või hüdraulilised silindrid) |
| --- | --- |

1.1.16.

Piduri tööseadmed (sh vedruakud või hüdraulilised silindrid)

Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel, kui võimalik.

Pidurisilindri tüüp: sõidupidur/seisupidur

Maksimaalne käik [mm]

Hoova pikkus [mm]

Vt ÜRO eeskirja nr 13 punkt 5.1.4.5.2.

X

X

| 1.1.17. | Koormuse regulaator |
| --- | --- |

1.1.17.

Koormuse regulaator

Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel, kui võimalik.

Sisendrõhk [bar]

X

X

Väljundrõhk maksimaalsest teljekoormusest x % puhul [bar]

ÜRO eeskirja nr 13 10. lisa punkt 7.4 + diagramm 5.

X

X

| 1.1.18. | Kulumise kompensaatorid ja näiturid |
| --- | --- |

1.1.18.

Kulumise kompensaatorid ja näiturid

Visuaalne kontroll.

Maksimaalne käik [mm]

Vt ÜRO eeskirja nr 13 punkt 5.1.4.5.2.

X

X

Tööpõhimõte: automaatne / käsitsi reguleeritav

X

X

| 1.1.19. | Aeglustisüsteem (kui see on paigaldatud või nõutav) |
| --- | --- |

1.1.19.

Aeglustisüsteem (kui see on paigaldatud või nõutav)

Visuaalne kontroll.

| 1.1.20. | Haagisepidurite automaatne rakendumine |
| --- | --- |

1.1.20.

Haagisepidurite automaatne rakendumine

Pukseeriva veoki ja haagise pidurisüsteemide ühenduse lahtiühendamine.

| 1.1.21. | Kogu pidurisüsteem |
| --- | --- |

1.1.21.

Kogu pidurisüsteem

Visuaalne kontroll

| 1.1.22. | Katseühendused (kui need on paigaldatud või nõutavad) |
| --- | --- |

1.1.22.

Katseühendused (kui need on paigaldatud või nõutavad)

Visuaalne kontroll

Katseühenduste asukoht ja tähistus

Vt ÜRO eeskirja nr 13 punkt 5.1.4.2.

X

X

Katseühenduste asukoht ja tähistus

Vt määruse (EL) 2015/68 I lisa punkt 2.1.8.1.

X

| 1.1.23. | Pealejooksupidur |
| --- | --- |

1.1.23.

Pealejooksupidur

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel

| 1.2. | Sõidupiduri toimimine ja tõhusus |
| --- | --- |

1.2.

Sõidupiduri toimimine ja tõhusus

| 1.2.1. | Toimimine |
| --- | --- |

1.2.1.

Toimimine

Pidureid rakendatakse pidurite staatilise katsetamise seadmel või sellise võimaluse puudumisel teekatses järk-järgult kuni maksimaalse jõu rakendamiseni.

Erinõuded katsesõidukile pidurite katsetamise seadmel (katserežiim)

X

X

X

X

X

| 1.2.2. | Tõhusus |
| --- | --- |

1.2.2.

Tõhusus

Testimine pidurite katsetamise seadmega või kui seda ei ole tehnilistel põhjustel võimalik kasutada, siis teekatses aeglustusmeeriku abil, et määrata pidurdustegur, mis on seotud registrimassiga või poolhaagiste puhul lubatud teljekoormuste summaga.

Sõidukit või haagist, mille registrimass ületab 3,5 tonni, tuleb kontrollida kooskõlas standardis ISO 21069 sätestatud nõuetega või samaväärsete meetoditega.

Teekatsed tuleks teha kuivades ilmastikutingimustes tasasel ja sirgel teel.

Projektijärgne süsteemi rõhk suurimal koormusel [bar]

Vt ÜRO eeskirja nr 13 punkt 5.1.4.5.2.

X

X

Võrdluspidurdusjõud [kN] sisendrõhul [bar] teljel 1

X

X

Võrdluspidurdusjõud [kN] sisendrõhul [bar] teljel 2

X

X

Võrdluspidurdusjõud [kN] sisendrõhul [bar] teljel 3

X

X

Võrdluspidurdusjõud [kN] sisendrõhul [bar] teljel 4

Vt ÜRO eeskirja nr 13 punkt 5.1.4.6.2.

X

X

Arvutuslik rõhk igal teljel

X

X

| 1.3. | Varu-/hädapiduri toimimine ja tõhusus (kui tegemist on eraldi süsteemiga) |
| --- | --- |

1.3.

Varu-/hädapiduri toimimine ja tõhusus (kui tegemist on eraldi süsteemiga)

| 1.3.1. | Toimimine |
| --- | --- |

1.3.1.

Toimimine

Kui varupidurisüsteem on sõidupidurisüsteemist eraldatud, kasutatakse punktis 1.2.1 osutatud meetodit.

Süsteemi üldine kirjeldus, kaasa arvatud lülitused (varupiduri konkreetne määratlus)

X

X

X

| 1.3.2. | Tõhusus |
| --- | --- |

1.3.2.

Tõhusus

Kui varupidurisüsteem on sõidupidurisüsteemist eraldatud, kasutatakse punktis 1.2.2 osutatud meetodit.

| 1.4. | Seisupiduri toimimine ja tõhusus |
| --- | --- |

1.4.

Seisupiduri toimimine ja tõhusus

| 1.4.1. | Toimimine |
| --- | --- |

1.4.1.

Toimimine

Piduri rakendamine pidurite katsetamise seadmel ülevaatuse ajal.

Süsteemi üldine kirjeldus, sealhulgas soovituslik katsemeetod, kui dünaamiline katse (pidurite katsetamise seadmel või teekatsena) ei ole võimalik

X

X

X

| 1.4.2. | Tõhusus |
| --- | --- |

1.4.2.

Tõhusus

Testimine pidurite katsetamise seadmel. Kui see ei ole võimalik, sooritatakse teekatse, milles kasutatakse aeglustusmõõdikut või aeglustusmeerikut või paigutatakse sõiduk teadaoleva gradiendiga kallakule.

| 1.5. | Aeglustisüsteemi toimimine |
| --- | --- |

1.5.

Aeglustisüsteemi toimimine

Visuaalne kontroll ning võimaluse korral süsteemi toimimise testimine.

Üldkirjeldus

X

| 1.6. | Mitteblokeeruv pidurisüsteem (ABS) |
| --- | --- |

1.6.

Mitteblokeeruv pidurisüsteem (ABS)

Visuaalne kontroll ja hoiatusseadise kontroll ja/või sõiduki elektroonilise liidese kasutamine.

Sõiduki elektroonilise liidese kasutamise juhend

X

X

X

X

X

| 1.7. | Elektrooniline pidurisüsteem (EBS) |
| --- | --- |

1.7.

Elektrooniline pidurisüsteem (EBS)

Visuaalne kontroll ja hoiatusseadise kontroll ja/või sõiduki elektroonilise liidese kasutamine.

Sõiduki elektroonilise liidese kasutamise juhend

X

X

X

X

| 1.8. | Pidurivedelik |
| --- | --- |

1.8.

Pidurivedelik

Visuaalne kontroll

| 2. | ROOLISEADE |
| --- | --- |

2.

ROOLISEADE

| 2.1. | Mehaaniline seisund |
| --- | --- |

2.1.

Mehaaniline seisund

| 2.1.1. | Rooliseadme seisund |
| --- | --- |

2.1.1.

Rooliseadme seisund

Kanali kohal või tõstukil oleval sõidukil, mille rattad on õhus või pöördplatvormidel, pööratakse rooliratast maksimaalses ulatuses. Rooliseadme toimimise visuaalne kontroll.

| 2.1.2. | Rooliseadme korpuse kinnitus |
| --- | --- |

2.1.2.

Rooliseadme korpuse kinnitus

Kanali kohal või tõstukil oleval ning ratastega maapinnale toetuval sõidukil keeratakse rooliratast/juhtrauda päripäeva ja vastupäeva või kasutatakse spetsiaalselt kohandatud rooli vabakäigu mõõturit. Korpuse šassiile kinnitumise visuaalne kontroll.

| 2.1.3. | Roolihoovastiku seisund |
| --- | --- |

2.1.3.

Roolihoovastiku seisund

Kanali kohal või tõstukil oleval ning ratastega maapinnale toetuval sõidukil loksutatakse rooliratast päripäeva ja vastupäeva või kasutatakse spetsiaalselt kohandatud rooli vabakäigu mõõturit. Rooliseadme komponentide võimaliku kulumise ja mõranemise ning nende ohutuse visuaalne kontroll.

| 2.1.4. | Roolihoovastiku toimimine |
| --- | --- |

2.1.4.

Roolihoovastiku toimimine

Kanali kohal või tõstukil oleval ning ratastega maapinnale toetuval sõidukil loksutatakse rooliratast päripäeva ja vastupäeva või kasutatakse spetsiaalselt kohandatud rooli vabakäigu mõõturit. Rooliseadme komponentide võimaliku kulumise ja mõranemise ning nende ohutuse visuaalne kontroll.

| 2.1.5. | Roolivõimendi |
| --- | --- |

2.1.5.

Roolivõimendi

Roolimehhanismil kontrollitakse lekete esinemist ja hüdraulikavedeliku taset paagis (kui see on nähtav). Maapinnale toetuvate rataste ja töötava mootoriga sõidukil kontrollitakse võimendiga roolimehhanismi töötamist.

| 2.2. | Rooliratas, roolisammas ja juhtraud |
| --- | --- |

2.2.

Rooliratas, roolisammas ja juhtraud

| 2.2.1. | Rooliratta/juhtraua seisund |
| --- | --- |

2.2.1.

Rooliratta/juhtraua seisund

Kanali kohal või tõstukil oleval ning oma raskusega maapinnale toetuval sõidukil lükatakse ja tõmmatakse rooliratast roolisamba sihis ning rooliratast/juhtrauda lükatakse roolisamba/kahvli suhtes täisnurga all eri suundades. Vabakäigu ning painduvate ühenduste või universaalliigendite seisundi visuaalne kontroll.

| 2.2.2. | Roolisammas/käänmikuhargid ja kahvlid ning juhtimissüsteemi amortisaatorid |
| --- | --- |

2.2.2.

Roolisammas/käänmikuhargid ja kahvlid ning juhtimissüsteemi amortisaatorid

Kanali kohal või tõstukil oleval ning oma raskusega maapinnale toetuval sõidukil lükatakse ja tõmmatakse rooliratast roolisamba sihis ning rooliratast/juhtrauda lükatakse roolisamba/kahvli suhtes täisnurga all eri suundades. Vabakäigu ning painduvate ühenduste või universaalliigendite seisundi visuaalne kontroll.

Juhtimissüsteemi amortisaator paigaldatud (JAH/EI)

X

| 2.3. | Rooli vabakäik |
| --- | --- |

2.3.

Rooli vabakäik

Kanali kohal või tõstukil oleval ning oma raskusega ratastele toetuval sõidukil keeratakse rooliratast kergelt päripäeva ja vastupäeva, ilma et rattad liiguks, kusjuures rattad on otseasendis ja roolivõimendiga sõidukitel mootor töötab, kui võimalik. Vabakäigu visuaalne kontroll.

| 2.4. | Rataste kokku- või lahkujooks (X)2 |
| --- | --- |

2.4.

Rataste kokku- või lahkujooks (X)2

Asjakohase seadmega kontrollitakse juhtrataste kokku- või lahkujooksu.

| 2.5. | Haagise juhttelje pöördlaud |
| --- | --- |

2.5.

Haagise juhttelje pöördlaud

Kontrollimine visuaalselt või spetsiaalselt kohandatud lõtkutestri abil

| 2.6. | Elektrooniline roolivõimendi (EPS) |
| --- | --- |

2.6.

Elektrooniline roolivõimendi (EPS)

Visuaalne kontroll; mootori käivitamisel ja välja lülitamisel kontrollitakse vastavust rooliratta nurga ja rataste nurga vahel ja/või kasutatakse kontrollimiseks sõiduki elektroonilist liidest.

Sõiduki elektroonilise liidese kasutamise juhend

X

X

| 3. | NÄHTAVUS |
| --- | --- |

3.

NÄHTAVUS

| 3.1. | Vaateväli |
| --- | --- |

3.1.

Vaateväli

Juhikohalt avaneva vaatevälja visuaalne kontroll

| 3.2. | Klaasi seisund |
| --- | --- |

3.2.

Klaasi seisund

Visuaalne kontroll

| 3.3. | Tahavaatepeeglid või -seadmed |
| --- | --- |

3.3.

Tahavaatepeeglid või -seadmed

Visuaalne kontroll

| 3.4. | Klaasipuhastid |
| --- | --- |

3.4.

Klaasipuhastid

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 3.5. | Tuuleklaasi pesurid |
| --- | --- |

3.5.

Tuuleklaasi pesurid

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 3.6. | Niiskuse eemaldamise süsteem (X)2 |
| --- | --- |

3.6.

Niiskuse eemaldamise süsteem (X)2

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4. | TULED, HELKURID JA ELEKTRISEADMED |
| --- | --- |

4.

TULED, HELKURID JA ELEKTRISEADMED

| 4.1. | Esilaternad |
| --- | --- |

4.1.

Esilaternad

| 4.1.1. | Seisund ja toimimine |
| --- | --- |

4.1.1.

Seisund ja toimimine

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

Valgusallika kategooria [...,...]

X

X

X

X

| 4.1.2. | Reguleeritus |
| --- | --- |

4.1.2.

Reguleeritus

Tehakse kindlaks iga lähitulelaterna horisontaalne reguleeritus; selleks kasutatakse esilaternate reguleerituse kontrollimise seadet või sõiduki elektroonilist liidest.

Lähitulede reguleeritus [%]: nii vertikaalkalle kui ka suund

X

X

X

Sõiduki elektroonilise liidese kasutamise juhend

X

X

X

Horisontaalse reguleerituse kindlakstegemiseks vajalik sõiduki elektroonilise liidese kaudu saadav teave esilaterna valguskiire liikumise käivitamise kohta, et võimaldada reguleerituse hindamist

X

X

X

| 4.1.3. | Lülitamine |
| --- | --- |

4.1.3.

Lülitamine

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel või sõiduki elektroonilise liidese kaudu.

Sõiduki elektroonilise liidese kasutamise juhend

X

X

X

| 4.1.4. | Vastavus nõuetele1. |
| --- | --- |

4.1.4.

Vastavus nõuetele1.

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.1.5. | Reguleerimisseadmed (kui need on kohustuslikud) |
| --- | --- |

4.1.5.

Reguleerimisseadmed (kui need on kohustuslikud)

Visuaalne kontroll ja võimaluse korral kontrollimine käitamisel või kontroll sõiduki elektroonilise liidese kaudu.

Töörežiim (manuaalne/automaatne)

X

X

X

Sõiduki elektroonilise liidese kasutamise juhend

X

X

X

| 4.1.6. | Esilaternate puhastusseade (kui see on kohustuslik) |
| --- | --- |

4.1.6.

Esilaternate puhastusseade (kui see on kohustuslik)

Visuaalne kontroll ja võimaluse korral kontrollimine käitamisel.

Seade on kohustuslik [JAH/EI]

X

X

| 4.2. | Eesmised ja tagumised äärelaternad, külgmised äärelaternad, ülemised äärelaternad ning päevasõidulaternad |
| --- | --- |

4.2.

Eesmised ja tagumised äärelaternad, külgmised äärelaternad, ülemised äärelaternad ning päevasõidulaternad

| 4.2.1. | Seisund ja toimimine |
| --- | --- |

4.2.1.

Seisund ja toimimine

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

Päevasõidulaternad on paigaldatud [JAH/EI]

X

X

X

| 4.2.2. | Lülitamine |
| --- | --- |

4.2.2.

Lülitamine

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.2.3. | Vastavus nõuetele1 |
| --- | --- |

4.2.3.

Vastavus nõuetele1

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.3. | Pidurilaternad |
| --- | --- |

4.3.

Pidurilaternad

| 4.3.1. | Seisund ja toimimine |
| --- | --- |

4.3.1.

Seisund ja toimimine

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.3.2. | Lülitamine |
| --- | --- |

4.3.2.

Lülitamine

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel või sõiduki elektroonilise liidese kaudu.

Hädapidurdustuli on paigaldatud [JAH/EI]

X

X

X

Sõiduki elektroonilise liidese kasutamise juhend

X

X

X

| 4.3.3. | Vastavus nõuetele1. |
| --- | --- |

4.3.3.

Vastavus nõuetele1.

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.4. | Suuna- ja ohulaternad |
| --- | --- |

4.4.

Suuna- ja ohulaternad

| 4.4.1. | Seisund ja toimimine |
| --- | --- |

4.4.1.

Seisund ja toimimine

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.4.2. | Lülitamine |
| --- | --- |

4.4.2.

Lülitamine

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.4.3. | Vastavus nõuetele1. |
| --- | --- |

4.4.3.

Vastavus nõuetele1.

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.4.4. | Vilkumissagedus |
| --- | --- |

4.4.4.

Vilkumissagedus

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.5. | Eesmised ja tagumised udulaternad |
| --- | --- |

4.5.

Eesmised ja tagumised udulaternad

| 4.5.1. | Seisund ja toimimine |
| --- | --- |

4.5.1.

Seisund ja toimimine

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.5.2. | Reguleeritus (X)2 |
| --- | --- |

4.5.2.

Reguleeritus (X)2

Kontrollimine käitamisel ning esitulede reguleerituse kontrollimise seadme abil

| 4.5.3. | Lülitamine |
| --- | --- |

4.5.3.

Lülitamine

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.5.4. | Vastavus nõuetele1. |
| --- | --- |

4.5.4.

Vastavus nõuetele1.

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.6. | Tagurduslaternad |
| --- | --- |

4.6.

Tagurduslaternad

| 4.6.1. | Seisund ja toimimine |
| --- | --- |

4.6.1.

Seisund ja toimimine

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.6.2. | Vastavus nõuetele1 |
| --- | --- |

4.6.2.

Vastavus nõuetele1

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.6.3. | Lülitamine |
| --- | --- |

4.6.3.

Lülitamine

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.7. | Tagumise numbrimärgi latern |
| --- | --- |

4.7.

Tagumise numbrimärgi latern

| 4.7.1. | Seisund ja toimimine |
| --- | --- |

4.7.1.

Seisund ja toimimine

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.7.2. | Vastavus nõuetele1 |
| --- | --- |

4.7.2.

Vastavus nõuetele1

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.8. | Helkurid, nähtavamaks tegemise märgistus (valgustpeegeldav) ja tagumised märgistusplaadid |
| --- | --- |

4.8.

Helkurid, nähtavamaks tegemise märgistus (valgustpeegeldav) ja tagumised märgistusplaadid

| 4.8.1. | Seisukord |
| --- | --- |

4.8.1.

Seisukord

Visuaalne kontroll

| 4.8.2. | Vastavus nõuetele1 |
| --- | --- |

4.8.2.

Vastavus nõuetele1

Visuaalne kontroll

| 4.9. | Valgustusseadmete kohustuslikud märgulambid |
| --- | --- |

4.9.

Valgustusseadmete kohustuslikud märgulambid

| 4.9.1. | Seisund ja toimimine |
| --- | --- |

4.9.1.

Seisund ja toimimine

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.9.2. | Vastavus nõuetele1 |
| --- | --- |

4.9.2.

Vastavus nõuetele1

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.10. | Pukseeriva sõiduki ja haagise või poolhaagise vahelised elektriühendused |
| --- | --- |

4.10.

Pukseeriva sõiduki ja haagise või poolhaagise vahelised elektriühendused

Visuaalne kontroll: võimaluse korral kontrollida elektriühenduse katkematust.

| 4.11. | Elektrijuhtmestik |
| --- | --- |

4.11.

Elektrijuhtmestik

Kanali kohal või tõstukil oleva sõiduki visuaalne kontroll, sealhulgas vajaduse korral mootoriruumi sisemuse kontroll.

Juhtmete/kaablite identimistunnused (nt värv, varjestus, ristlõige, suurus), isolatsiooni kontroll (kõrgepinge)

X

X

X

Mis tahes kõrgepingejuhtmete asukoht

X

X

X

| 4.12. | Mittekohustuslikud laternad ja helkurid (X)2 |
| --- | --- |

4.12.

Mittekohustuslikud laternad ja helkurid (X)2

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 4.13. | Aku(d) |
| --- | --- |

4.13.

Aku(d)

Visuaalne kontroll

Aku(de) asukoht

X

X

X

X

Akude arv

X

X

X

X

Kõrgepingeakude suhtes kohaldatavad eritingimused

X

X

X

Sõidukispetsiifiline (VIN-koodi põhine) teave aku lüliti kohta [JAH/EI]

X

X

X

Sõidukispetsiifiline (VIN-koodi põhine) teave aku kaitsme kohta [jah/ei]

X

X

X

Sõidukispetsiifiline (VIN-koodi põhine) teave aku ventilatsiooni kohta [jah/ei]

X

X

X

Sõidukispetsiifiline (VIN-koodi põhine) teave tööpõhimõtte kohta

X

X

X

| 5. | TELJED, VELJED, REHVID JA VEDRUSTUS |
| --- | --- |

5.

TELJED, VELJED, REHVID JA VEDRUSTUS

| 5.1. | Teljed |
| --- | --- |

5.1.

Teljed

| 5.1.1. | Teljed |
| --- | --- |

5.1.1.

Teljed

Kanali kohal või tõstukil oleva sõiduki visuaalne kontroll. Kasutada võib lõtkutestreid; neid on soovitatav kasutada sõidukite puhul, mille täismass on üle 3,5 tonni.

Üldkirjeldus, telgede arv

X

X

X

X

X

| 5.1.2. | Käänmikud |
| --- | --- |

5.1.2.

Käänmikud

Kanali kohal või tõstukil oleva sõiduki visuaalne kontroll. Kasutada võib lõtkutestreid; neid on soovitatav kasutada sõidukite puhul, mille täismass on üle 3,5 tonni. Kõigile ratastele rakendatakse vertikaal- või külgjõudu ning märgitakse üles liikumise ulatus teljetala ja käänmiku vahel.

| 5.1.3. | Rattalaagrid |
| --- | --- |

5.1.3.

Rattalaagrid

Kanali kohal või tõstukil oleva sõiduki visuaalne kontroll. Kasutada võib lõtkutestreid; neid on soovitatav kasutada sõidukite puhul, mille täismass on üle 3,5 tonni. Ratast loksutatakse või rakendatakse igale rattale külgjõudu ning märgitakse üles, kui suures ulatuses liigub ratas käänmiku suhtes ülespoole.

| 5.2. | Veljed ja rehvid |
| --- | --- |

5.2.

Veljed ja rehvid

| 5.2.1. | Rattarumm |
| --- | --- |

5.2.1.

Rattarumm

Visuaalne kontroll

| 5.2.2. | Veljed |
| --- | --- |

5.2.2.

Veljed

Kanali kohal või tõstukil oleva sõiduki kõikide velgede visuaalne kontroll mõlemast küljest.

Velje suurus/mõõtmed/nihk

X

X

X

X

X

| 5.2.3. | Rehvid |
| --- | --- |

5.2.3.

Rehvid

Kogu rehvi visuaalseks kontrollimiseks pööratakse maapinnalt üles tõstetud ratast koos rehviga (sõiduk on kanali kohal või tõstukil) või veeretatakse sõidukit kanali kohal edasi ja tagasi.

Rehvi suurus,

X

X

X

X

X

kandevõime,

X

X

X

X

X

kiiruskategooria

X

X

X

X

X

Rehvirõhu jälgimise süsteem [EI/JAH] – otsene/kaudne

X

X

X

X

X

| 5.3. | Vedrustus |
| --- | --- |

5.3.

Vedrustus

| 5.3.1. | Vedrud ja stabilisaator |
| --- | --- |

5.3.1.

Vedrud ja stabilisaator

Kanali kohal või tõstukil oleva sõiduki visuaalne kontroll. Kasutada võib lõtkutestreid; neid on soovitatav kasutada sõidukite puhul, mille täismass on üle 3,5 tonni.

| 5.3.2. | Amortisaatorid |
| --- | --- |

5.3.2.

Amortisaatorid

Kanali kohal või tõstukil oleva sõiduki visuaalne kontroll või võimaluse korral kontroll eriseadmete abil.

| 5.3.2.1. | Amortiseerimise tõhususe kontroll (X)2 |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Amortiseerimise tõhususe kontroll (X)2

Kasutatakse eriseadmeid ning võrreldakse vasaku ja parema külje vahelisi erinevusi.

| 5.3.3. | Pöördtorud, reaktiivvardad, õõtshargid ja -hoovad |
| --- | --- |

5.3.3.

Pöördtorud, reaktiivvardad, õõtshargid ja -hoovad

Kanali kohal või tõstukil oleva sõiduki visuaalne kontroll Kasutada võib lõtkutestreid; neid on soovitatav kasutada sõidukite puhul, mille täismass on üle 3,5 tonni.

| 5.3.4. | Vedrustuse liigendid |
| --- | --- |

5.3.4.

Vedrustuse liigendid

Kanali kohal või tõstukil oleva sõiduki visuaalne kontroll Kasutada võib lõtkutestreid; neid on soovitatav kasutada sõidukite puhul, mille täismass on üle 3,5 tonni.

| 5.3.5. | Õhkvedrustus |
| --- | --- |

5.3.5.

Õhkvedrustus

Visuaalne kontroll

| 6. | ŠASSII JA SELLE KINNITUSED |
| --- | --- |

6.

ŠASSII JA SELLE KINNITUSED

| 6.1. | Šassii või raam ja selle kinnitused |
| --- | --- |

6.1.

Šassii või raam ja selle kinnitused

| 6.1.1. | Üldtingimus |
| --- | --- |

6.1.1.

Üldtingimus

Kanali kohal või tõstukil oleva sõiduki visuaalne kontroll

| 6.1.2. | Väljalasketorud ja summutid |
| --- | --- |

6.1.2.

Väljalasketorud ja summutid

Kanali kohal või tõstukil oleva sõiduki visuaalne kontroll

| 6.1.3. | Kütusepaak ja -torud (sh kütteaine paak ja torud) |
| --- | --- |

6.1.3.

Kütusepaak ja -torud (sh kütteaine paak ja torud)

Kanali kohal või tõstukil oleva sõiduki visuaalne kontroll; LPG-/CNG-/LNG-süsteemide korral kasutatakse lekke tuvastamise seadmeid.

Üldkirjeldus ja asukoht, sh varjestus

X

X

X

X

| 6.1.4. | Kaitserauad, külgmised ja tagumised allasõidutõkked |
| --- | --- |

6.1.4.

Kaitserauad, külgmised ja tagumised allasõidutõkked

Visuaalne kontroll

Külgmised allasõidutõkked ja/või tagumine allasõidutõke kontrollist vabastatud (JAH/EI)

X

X

| 6.1.5. | Varuratta kandur (kui see on olemas) |
| --- | --- |

6.1.5.

Varuratta kandur (kui see on olemas)

Visuaalne kontroll

| 6.1.6. | Mehaanilised haakeseadmed ja pukseerimisseadised |
| --- | --- |

6.1.6.

Mehaanilised haakeseadmed ja pukseerimisseadised

Kulumise ja nõuetekohase talitluse visuaalne kontroll, kusjuures erilist tähelepanu pööratakse kõikidele paigaldatud ohutusseadistele, ja/või mõõturi kasutamine.

| 6.1.7. | Jõuülekanne |
| --- | --- |

6.1.7.

Jõuülekanne

Visuaalne kontroll

| 6.1.8. | Mootori kinnitused |
| --- | --- |

6.1.8.

Mootori kinnitused

Visuaalne kontroll – ei pea toimuma tingimata kanalil või tõstukil.

| 6.1.9. | Mootori jõudlus (X)2 |
| --- | --- |

6.1.9.

Mootori jõudlus (X)2

Visuaalne kontroll ja/või elektroonilise liidese kasutamine

Mootori juhtploki kehtiv konfiguratsioon

X

X

X

X

Sõiduki elektroonilise liidese kasutamise juhend

X

X

X

X

Kalibreerimise tunnuskoodi lugemise juhend

X

X

X

X

Kehtivaid kalibreerimise tunnuskoode käsitlev teave

X

X

X

X

Tarkvara identifitseerimisnumber, sealhulgas kontrollsummad või sarnased tervikluse kontrollimise andmed.

X

X

X

X

| 6.2. | Kabiin ja kere |
| --- | --- |

6.2.

Kabiin ja kere

| 6.2.1. | Seisukord |
| --- | --- |

6.2.1.

Seisukord

Visuaalne kontroll

| 6.2.2. | Paigaldus |
| --- | --- |

6.2.2.

Paigaldus

Visuaalne kontroll kanalil või tõstukil.

| 6.2.3. | Uksed ja ukselukud |
| --- | --- |

6.2.3.

Uksed ja ukselukud

Visuaalne kontroll

| 6.2.4. | Põrand |
| --- | --- |

6.2.4.

Põrand

Visuaalne kontroll kanalil või tõstukil.

| 6.2.5. | Juhiiste |
| --- | --- |

6.2.5.

Juhiiste

Visuaalne kontroll

| 6.2.6. | Muud istmed |
| --- | --- |

6.2.6.

Muud istmed

Visuaalne kontroll

Suurim istekohtade arv (välja arvatud juhiiste)

X

X

Seljatoega sõidusuunas olevate istmete arv

X

X

| 6.2.7. | Juhtimisseadised |
| --- | --- |

6.2.7.

Juhtimisseadised

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 6.2.8. | Kabiini astmed |
| --- | --- |

6.2.8.

Kabiini astmed

Visuaalne kontroll

| 6.2.9. | Muud sõiduki sise- ja välisseadmed |
| --- | --- |

6.2.9.

Muud sõiduki sise- ja välisseadmed

Visuaalne kontroll

| 6.2.10. | Poritiivad, -plekid, -kummid, pritsmekaitsevarustus |
| --- | --- |

6.2.10.

Poritiivad, -plekid, -kummid, pritsmekaitsevarustus

Visuaalne kontroll

| 6.2.11. | Tugijalg |
| --- | --- |

6.2.11.

Tugijalg

Visuaalne kontroll

| 6.2.12. | Käepidemed ja jalatoed |
| --- | --- |

6.2.12.

Käepidemed ja jalatoed

Visuaalne kontroll

| 7. | MUU VARUSTUS |
| --- | --- |

7.

MUU VARUSTUS

| 7.1. | Turvavööd/turvavööpandlad ja turvasüsteemid (L-kategooria puhul: L6/L7) |
| --- | --- |

7.1.

Turvavööd/turvavööpandlad ja turvasüsteemid (L-kategooria puhul: L6/L7)

| 7.1.1. | Turvavööde/turvavööpannalde kinnituste turvalisus |
| --- | --- |

7.1.1.

Turvavööde/turvavööpannalde kinnituste turvalisus

Visuaalne kontroll

Turvavöö kinnituspunktide arv ja asukoht

X

X

X

X

| 7.1.2. | Turvavööde/turvavööpannalde seisund |
| --- | --- |

7.1.2.

Turvavööde/turvavööpannalde seisund

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

Turvavöö kategooria igal istekohal

X

X

X

X

| 7.1.3. | Turvavöö koormuse piiraja |
| --- | --- |

7.1.3.

Turvavöö koormuse piiraja

Visuaalne kontroll ja/või elektroonilise liidese kasutamine

Sõiduki elektroonilise liidese kasutamise juhend

X

X

X

| 7.1.4. | Turvavöö eelpingutid |
| --- | --- |

7.1.4.

Turvavöö eelpingutid

Visuaalne kontroll ja/või elektroonilise liidese kasutamine

Sõiduki elektroonilise liidese kasutamise juhend

X

X

X

| 7.1.5. | Turvapadjasüsteem |
| --- | --- |

7.1.5.

Turvapadjasüsteem

Visuaalne kontroll ja/või elektroonilise liidese kasutamine

Turvapatjade arv ja asukoht

X

X

X

Sõiduki elektroonilise liidese kasutamise juhend

X

X

X

| 7.1.6. | SRS-süsteemid |
| --- | --- |

7.1.6.

SRS-süsteemid

Rikkeindikaatori visuaalne kontroll ja/või elektroonilise liidese kasutamine.

Sõiduki elektroonilise liidese kasutamise juhend

X

X

X

| 7.2. | Tulekustuti (X)2 |
| --- | --- |

7.2.

Tulekustuti (X)2

Visuaalne kontroll

| 7.3. | Lukud ja kasutamistõkis |
| --- | --- |

7.3.

Lukud ja kasutamistõkis

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel

| 7.4. | Ohukolmnurk (kui see on nõutav (X)2 |
| --- | --- |

7.4.

Ohukolmnurk (kui see on nõutav (X)2

Visuaalne kontroll

| 7.5. | Esmaabivahendid (kui need on nõutavad) (X)2 |
| --- | --- |

7.5.

Esmaabivahendid (kui need on nõutavad) (X)2

Visuaalne kontroll

| 7.6. | Ratta tõkiskingad (-kiilud) (kui need on nõutavad) (X)2 |
| --- | --- |

7.6.

Ratta tõkiskingad (-kiilud) (kui need on nõutavad) (X)2

Visuaalne kontroll

| 7.7. | Helisignaalseadis |
| --- | --- |

7.7.

Helisignaalseadis

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel

| 7.8. | Kiirusemõõdik |
| --- | --- |

7.8.

Kiirusemõõdik

Visuaalne kontroll või kontrollimine käitamisel teekatse ajal või elektrooniliste vahendite abil.

Sõiduki elektroonilise liidese kasutamise juhend

X

| 7.9. | Sõidumeerik (kui see on paigaldatud/nõutav) |
| --- | --- |

7.9.

Sõidumeerik (kui see on paigaldatud/nõutav)

Visuaalne kontroll

Anduri asukoht

X

Plommide asukoht

X

X

| 7.10. | Kiiruspiirik (kui see on paigaldatud/nõutav) |
| --- | --- |

7.10.

Kiiruspiirik (kui see on paigaldatud/nõutav)

Visuaalne kontroll ja asjakohaste seadmete olemasolu korral kontrollimine käitamisel.

| 7.11. | Läbisõidumõõdik, kui see on olemas (X)2 |
| --- | --- |

7.11.

Läbisõidumõõdik, kui see on olemas (X)2

Visuaalne kontroll ja/või elektroonilise liidese kasutamine

Sõiduki elektroonilise liidese kasutamise juhend

X

X

X

| 7.12. | Elektrooniline stabiilsuskontrolli süsteem (ESC), kui see on paigaldatud/nõutav |
| --- | --- |

7.12.

Elektrooniline stabiilsuskontrolli süsteem (ESC), kui see on paigaldatud/nõutav

Visuaalne kontroll ja/või elektroonilise liidese kasutamine

Sõiduki elektroonilise liidese kasutamise juhend

X

X

| 8. | SAASTE |
| --- | --- |

8.

SAASTE

| 8.1. | Müra |
| --- | --- |

8.1.

Müra

| 8.1.1. | Müravähendussüsteem |
| --- | --- |

8.1.1.

Müravähendussüsteem

Subjektiivne hindamine (välja arvatud juhul, kui inspektori arvates võib müratase olla piiri peal – sel juhul võib mõõta paigalseisva sõiduki tekitatavat müra müramõõturiga)

Seisva sõiduki müratase [dB(A) pöörlemissagedusel 1/min].

X

X

X

X

| 8.2. | Heitgaasid |
| --- | --- |

8.2.

Heitgaasid

| 8.2.1. | Ottomootori tekitatav heide |
| --- | --- |

8.2.1.

Ottomootori tekitatav heide

| 8.2.1.1. | Heitgaaside kontrolli seadmed |
| --- | --- |

8.2.1.1.

Heitgaaside kontrolli seadmed

Visuaalne kontroll

Heitekontrollisüsteemi üldkirjeldus.

Tahmafilter paigaldatud [JAH/EI]

X

X

| 8.2.1.2. | Gaasiline heide |
| --- | --- |

8.2.1.2.

Gaasiline heide

| — | Sõidukid kuni heitgaasiklassideni Euro 5 ja Euro V: (1)

  mõõtmine heitgaasianalüsaatori abil kooskõlas asjaomaste nõuetega1 või pardadiagnostikaseadme näidu abil. Heitgaaside mõõtmise tavapärane viis on väljalasketorukatse. Liikmesriigid võivad samaväärsuse hindamise alusel ja asjakohaseid tüübikinnitusalaseid õigusakte arvesse võttes lubada kasutada pardadiagnostikaseadet vastavalt tootja soovitustele ja muudele nõuetele. |
| --- | --- |

—

Sõidukid kuni heitgaasiklassideni Euro 5 ja Euro V: (1)

mõõtmine heitgaasianalüsaatori abil kooskõlas asjaomaste nõuetega1 või pardadiagnostikaseadme näidu abil. Heitgaaside mõõtmise tavapärane viis on väljalasketorukatse. Liikmesriigid võivad samaväärsuse hindamise alusel ja asjakohaseid tüübikinnitusalaseid õigusakte arvesse võttes lubada kasutada pardadiagnostikaseadet vastavalt tootja soovitustele ja muudele nõuetele.

| — | Sõidukid alates heitgaasiklassidest Euro 6 ja Euro VI: (2)

  mõõtmine heitgaasianalüsaatori abil kooskõlas asjaomaste nõuetega1 või pardadiagnostikaseadme näidu abil vastavalt tootja soovitustele ja muudele nõuetele1. |
| --- | --- |

—

Sõidukid alates heitgaasiklassidest Euro 6 ja Euro VI: (2)

mõõtmine heitgaasianalüsaatori abil kooskõlas asjaomaste nõuetega1 või pardadiagnostikaseadme näidu abil vastavalt tootja soovitustele ja muudele nõuetele1.

Mõõtmist ei teostata kahetaktilise mootori puhul.

Gaasilise heite tase, kui tootja on selle esitanud

X

X

X

Sõidukispetsiifiline (VIN-koodi põhine) või mootorikoodispetsiifiline teave

X

X

X

Väljalasketoru katseks:

Mootori ettevalmistamist käsitlevad nõuded, nt minimaalne õli-/veetemperatuur [°C] ja mootori II tüübi katses kasutatavale režiimile viimise kord

X

X

X

II tüübi heitekatse tulemused

X

X

X

CO tühikäigul [%]

X

X

X

CO tühikäigul suurel pöörlemissagedusel [%]

X

X

X

Lambda []

X

X

X

Pardadiagnostikaseadme kasutamiseks:

Ühendus- ja sideprotokoll (standard, toitepinge, asukoht)

X

X

Diagnostika veakoodide loetelu (A-, B1- ja B2-klassi rikked, praegu ainult raskeveokite puhul)

X

X

| 8.2.2. | Diiselmootori tekitatav heide |
| --- | --- |

8.2.2.

Diiselmootori tekitatav heide

| 8.2.2.1. | Heitgaaside kontrolli seadmed |
| --- | --- |

8.2.2.1.

Heitgaaside kontrolli seadmed

Visuaalne kontroll

Heitekontrollisüsteemi üldkirjeldus. Näiteks

NOx-ärastuse süsteem [JAH/EI]

Tahmafilter paigaldatud [JAH/EI]

X

X

EGRi asukoht

X

X

(Sõidukispetsiifiline (VIN-koodi põhine)/) mootoritüübispetsiifiline teave

X

X

8.2.2.2.   Suitsusus

Seda nõuet ei kohaldata enne 1. jaanuari 1980 registreeritud või kasutusele võetud sõidukite suhtes.

| — | Sõidukid kuni heitgaasiklassideni Euro 5 ja Euro V: (3)

  heitgaaside suitsusust mõõdetakse vabakiirendusel (koormust ei rakendata miinimumpööretest kuni katkesti rakendumiseni), kusjuures käigukang on neutraalses asendis ja sidur on lahutatud, või pardadiagnostikaseadme näidu abil. Heitgaaside mõõtmise tavapärane viis on väljalasketorukatse. Samaväärsuse hindamise alusel võivad liikmesriigid lubada kasutada pardadiagnostikaseadet vastavalt tootja soovitustele ja muudele nõuetele. |
| --- | --- |

—

Sõidukid kuni heitgaasiklassideni Euro 5 ja Euro V: (3)

heitgaaside suitsusust mõõdetakse vabakiirendusel (koormust ei rakendata miinimumpööretest kuni katkesti rakendumiseni), kusjuures käigukang on neutraalses asendis ja sidur on lahutatud, või pardadiagnostikaseadme näidu abil. Heitgaaside mõõtmise tavapärane viis on väljalasketorukatse. Samaväärsuse hindamise alusel võivad liikmesriigid lubada kasutada pardadiagnostikaseadet vastavalt tootja soovitustele ja muudele nõuetele.

| — | Sõidukid alates heitgaasiklassidest Euro 6 ja Euro VI: (4)

  heitgaaside suitsusust mõõdetakse vabakiirendusel (koormust ei rakendata miinimumpööretest kuni katkesti rakendumiseni), kusjuures käigukang on neutraalses asendis ja sidur on lahutatud, või pardadiagnostikaseadme näidu abil vastavalt tootja soovitustele ja muudele nõuetele1. |
| --- | --- |

—

Sõidukid alates heitgaasiklassidest Euro 6 ja Euro VI: (4)

heitgaaside suitsusust mõõdetakse vabakiirendusel (koormust ei rakendata miinimumpööretest kuni katkesti rakendumiseni), kusjuures käigukang on neutraalses asendis ja sidur on lahutatud, või pardadiagnostikaseadme näidu abil vastavalt tootja soovitustele ja muudele nõuetele1.

Sõiduki ettevalmistus

| 1. | Sõidukit võib testida ilma ettevalmistuseta, kuid ohutuse mõttes tuleks kontrollida, kas mootor on soe ja rahuldavas mehaanilises seisukorras. |
| --- | --- |

1.

Sõidukit võib testida ilma ettevalmistuseta, kuid ohutuse mõttes tuleks kontrollida, kas mootor on soe ja rahuldavas mehaanilises seisukorras.

| 2. | Ettevalmistamisnõuded:






  i) | mootor peab olema täiesti soe, näiteks mootoriõli temperatuur peab õlimõõtevarda toru kaudu sondiga mõõdetuna olema vähemalt 80 °C või vastama tavapärasele töötemperatuurile, kui viimane on madalam, või peab infrapunakiirguse alusel mõõdetud mootoriploki temperatuur olema eespool nimetatud temperatuuriga vähemalt samaväärne. Kui seoses sõiduki koostega ei ole selline mõõtmine praktiline, võib mootori tavapärase töötemperatuuri määrata muul viisil, näiteks mootori jahutusventilaatori töötamise põhjal; |
| --- | --- | --- |

2.

Ettevalmistamisnõuded:

i)

mootor peab olema täiesti soe, näiteks mootoriõli temperatuur peab õlimõõtevarda toru kaudu sondiga mõõdetuna olema vähemalt 80 °C või vastama tavapärasele töötemperatuurile, kui viimane on madalam, või peab infrapunakiirguse alusel mõõdetud mootoriploki temperatuur olema eespool nimetatud temperatuuriga vähemalt samaväärne. Kui seoses sõiduki koostega ei ole selline mõõtmine praktiline, võib mootori tavapärase töötemperatuuri määrata muul viisil, näiteks mootori jahutusventilaatori töötamise põhjal;

| ii) | heitgaasisüsteemi puhastamiseks viiakse läbi vähemalt kolm vabakiirendustsüklit või kasutatakse samaväärset meetodit. |
| --- | --- |

ii)

heitgaasisüsteemi puhastamiseks viiakse läbi vähemalt kolm vabakiirendustsüklit või kasutatakse samaväärset meetodit.

Katse käik

| 1. | Mootor ja mis tahes turboülelaadur peab enne iga vabakiirendustsüklit olema tühikäigul. Suure võimsusega diiselmootorite puhul tähendab see vähemalt kümnesekundilist ootamist pärast gaasipedaali vabastamist. |
| --- | --- |

1.

Mootor ja mis tahes turboülelaadur peab enne iga vabakiirendustsüklit olema tühikäigul. Suure võimsusega diiselmootorite puhul tähendab see vähemalt kümnesekundilist ootamist pärast gaasipedaali vabastamist.

| 2. | Iga vabakiirendustsükli alustamiseks tuleb gaasipedaal kiiresti ja sujuvalt (vähem kui ühe sekundiga), kuid mitte ägedalt alla vajutada, et saavutada maksimaalne sissepritse pritsepumbast. |
| --- | --- |

2.

Iga vabakiirendustsükli alustamiseks tuleb gaasipedaal kiiresti ja sujuvalt (vähem kui ühe sekundiga), kuid mitte ägedalt alla vajutada, et saavutada maksimaalne sissepritse pritsepumbast.

| 3. | Iga vabakiirendustsükli ajal peab mootor enne gaasipedaali vabastamist saavutama suurima lubatud pöörlemiskiiruse või automaatkäigukastiga sõidukite puhul tootja määratud pöörlemiskiiruse või kui need andmed ei ole kättesaadavad, siis kaks kolmandikku suurimast lubatud pöörlemiskiirusest. Selle kontrollimiseks võib näiteks jälgida mootori pöörete arvu või jätta piisavalt aega gaasipedaali allavajutamisest kuni selle vabastamiseni: M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukite puhul peaks see aeg olema vähemalt kaks sekundit. |
| --- | --- |

3.

Iga vabakiirendustsükli ajal peab mootor enne gaasipedaali vabastamist saavutama suurima lubatud pöörlemiskiiruse või automaatkäigukastiga sõidukite puhul tootja määratud pöörlemiskiiruse või kui need andmed ei ole kättesaadavad, siis kaks kolmandikku suurimast lubatud pöörlemiskiirusest. Selle kontrollimiseks võib näiteks jälgida mootori pöörete arvu või jätta piisavalt aega gaasipedaali allavajutamisest kuni selle vabastamiseni: M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukite puhul peaks see aeg olema vähemalt kaks sekundit.

| 4. | Sõiduk loetakse ülevaatuse mitteläbinuks ainult siis, kui vähemalt kolme viimase vabakiirendustsükli tulemuste aritmeetiline keskmine ületab piirnormi. Selle arvutamiseks võib jätta kõrvale mis tahes mõõtmistulemused, mis märkimisväärselt erinevad mõõdetud väärtuste keskmisest, või kasutada mis tahes muud statistilist arvutusmeetodit, mille puhul võetakse arvesse mõõtmistulemuste hajuvust. Liikmesriigid võivad kehtestada piirangu katsetsüklite arvule. |
| --- | --- |

4.

Sõiduk loetakse ülevaatuse mitteläbinuks ainult siis, kui vähemalt kolme viimase vabakiirendustsükli tulemuste aritmeetiline keskmine ületab piirnormi. Selle arvutamiseks võib jätta kõrvale mis tahes mõõtmistulemused, mis märkimisväärselt erinevad mõõdetud väärtuste keskmisest, või kasutada mis tahes muud statistilist arvutusmeetodit, mille puhul võetakse arvesse mõõtmistulemuste hajuvust. Liikmesriigid võivad kehtestada piirangu katsetsüklite arvule.

| 5. | Tarbetu testimise ärahoidmiseks võivad liikmesriigid tunnistada ülevaatuse mitteläbinuks need sõidukid, mille puhul mõõtmistulemused pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või pärast puhastustsüklite läbimist ületavad märkimisväärselt piirnormi. Samuti võivad liikmesriigid tarbetu testimise ärahoidmiseks tunnistada ülevaatuse läbinuks need sõidukid, mille puhul mõõtmistulemused jäävad pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või pärast puhastustsüklite läbimist märkimisväärselt allapoole piirnormi. |
| --- | --- |

5.

Tarbetu testimise ärahoidmiseks võivad liikmesriigid tunnistada ülevaatuse mitteläbinuks need sõidukid, mille puhul mõõtmistulemused pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või pärast puhastustsüklite läbimist ületavad märkimisväärselt piirnormi. Samuti võivad liikmesriigid tarbetu testimise ärahoidmiseks tunnistada ülevaatuse läbinuks need sõidukid, mille puhul mõõtmistulemused jäävad pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või pärast puhastustsüklite läbimist märkimisväärselt allapoole piirnormi.

Sõidukispetsiifiline (VIN-koodi põhine) / mootoritüübispetsiifiline teave

X

X

X

Väljalasketoru katseks:

Mootori ettevalmistamist käsitlevad nõuded, nt minimaalne õli-/veetemperatuur [°C] ja mootori II tüübi katses kasutatavale režiimile viimise kord

X

X

X

k-väärtus, mis on kantud sõidukile kinnitatud tootja andmesildile (II tüübi heitekatse tulemus)

X

X

X

Mootori suurim lubatud pöörlemiskiirus II tüübi katses

Mootori pöörlemissageduse piiraja ilma koormuseta kiirendusel [JAH/EI]

X

X

X

Mootori pöörlemissageduse piiraja väljalülitamise kirjeldus vabakiirenduskatse tegemiseks

X

X

X

Pardadiagnostikaseadme kasutamiseks:

Lubatud diagnostika veakoodid pardadiagnostikaseadme kasutamisel {NOx grupi 3000 koodid kergeveokite puhul}

X

X

X

Ühendus- ja sideprotokoll (standard, toitepinge, asukoht)

X

X

X

Diagnostika veakoodide loetelu (A-, B1- ja B2-klassi rikked, praegu ainult raskeveokite puhul)

X

X

X

| 8.3. | Elektromagnetiliste häirete vähendamine |
| --- | --- |

8.3.

Elektromagnetiliste häirete vähendamine

Raadiohäired (X)2

| 8.4. | Muud keskkonnaga seotud aspektid |
| --- | --- |

8.4.

Muud keskkonnaga seotud aspektid

| 8.4.1. | Vedelikulekked |
| --- | --- |

8.4.1.

Vedelikulekked

| 9. | TÄIENDAV ÜLEVAATUS REISIJATEVEOKS KASUTATAVATELE M2- JA M3-KATEGOORIA SÕIDUKITELE |
| --- | --- |

9.

TÄIENDAV ÜLEVAATUS REISIJATEVEOKS KASUTATAVATELE M2- JA M3-KATEGOORIA SÕIDUKITELE

| 9.1. | Uksed |
| --- | --- |

9.1.

Uksed

| 9.1.1. | Sisse- ja väljapääsud |
| --- | --- |

9.1.1.

Sisse- ja väljapääsud

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 9.1.2. | Avariiväljapääsud |
| --- | --- |

9.1.2.

Avariiväljapääsud

Visuaalne kontroll ja vajaduse korral kontrollimine käitamisel.

| 9.2. | Niiskuse ja jäite eemaldamise süsteem (X)2 |
| --- | --- |

9.2.

Niiskuse ja jäite eemaldamise süsteem (X)2

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel

| 9.3. | Ventilatsiooni- ja küttesüsteem (X)2 |
| --- | --- |

9.3.

Ventilatsiooni- ja küttesüsteem (X)2

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel

| 9.4. | Istmed |
| --- | --- |

9.4.

Istmed

| 9.4.1. | Sõitjakohad (sh reisisaatjate istmed) |
| --- | --- |

9.4.1.

Sõitjakohad (sh reisisaatjate istmed)

Visuaalne kontroll

| 9.4.2. | Juhiiste (lisanõuded) |
| --- | --- |

9.4.2.

Juhiiste (lisanõuded)

Visuaalne kontroll

| 9.5. | Sisevalgustus ja liiniinfo seadmed (X)2 |
| --- | --- |

9.5.

Sisevalgustus ja liiniinfo seadmed (X)2

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel

| 9.6. | Vahekäigud, seisukohad |
| --- | --- |

9.6.

Vahekäigud, seisukohad

Visuaalne kontroll

| 9.7. | Trepid ja astmed |
| --- | --- |

9.7.

Trepid ja astmed

Visuaalne kontroll ja vajaduse korral kontrollimine käitamisel.

| 9.8. | Reisijatega suhtlemise süsteem (X)2 |
| --- | --- |

9.8.

Reisijatega suhtlemise süsteem (X)2

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel.

| 9.9. | Teated (X)2 |
| --- | --- |

9.9.

Teated (X)2

Visuaalne kontroll

| 9.10. | Laste vedu käsitlevad nõuded (X)2 |
| --- | --- |

9.10.

Laste vedu käsitlevad nõuded (X)2

| 9.10.1. | Uksed |
| --- | --- |

9.10.1.

Uksed

Visuaalne kontroll

| 9.10.2. | Signaal- ja eriseadmed |
| --- | --- |

9.10.2.

Signaal- ja eriseadmed

Visuaalne kontroll

| 9.11. | Piiratud liikumisvabadusega isikute vedu käsitlevad nõuded (X)2 |
| --- | --- |

9.11.

Piiratud liikumisvabadusega isikute vedu käsitlevad nõuded (X)2

| 9.11.1. | Uksed, rambid ja tõstukid |
| --- | --- |

9.11.1.

Uksed, rambid ja tõstukid

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel

| 9.11.2. | Ratastooli kinnitamise süsteem |
| --- | --- |

9.11.2.

Ratastooli kinnitamise süsteem

Visuaalne kontroll ja vajaduse korral kontrollimine käitamisel.

| 9.11.3. | Signaal- ja eriseadmed |
| --- | --- |

9.11.3.

Signaal- ja eriseadmed

Visuaalne kontroll

| 9.12. | Muu erivarustus (X)2 |
| --- | --- |

9.12.

Muu erivarustus (X)2

| 9.12.1. | Toiduvalmistamisseadmed |
| --- | --- |

9.12.1.

Toiduvalmistamisseadmed

Visuaalne kontroll

| 9.12.2. | Sanitaarruumid |
| --- | --- |

9.12.2.

Sanitaarruumid

Visuaalne kontroll

| 9.12.3. | Muud seadmed (nt audiovisuaalsüsteemid) |
| --- | --- |

9.12.3.

Muud seadmed (nt audiovisuaalsüsteemid)

Visuaalne kontroll

MÄRKUSED

| 1 | „Nõuded“ sätestatakse tüübikinnituses sõidukile tüübikinnituse andmise, sõiduki esmase registreerimise või esmase kasutuselevõtu kuupäeval, samuti järelpaigalduskohustustes või sõiduki registreerinud riigi õigusaktides. Kõnealused ülevaatuse mitteläbimise põhjendused on kohaldatavad üksnes juhul, kui nõuetele vastavust on kontrollitud. |
| --- | --- |

1

| 2 | (X) tähistab aspekte, mis on seotud sõiduki seisundiga ja selle sobivusega liikluses kasutamiseks, kuid mida ei peeta tehnoülevaatusel peamisteks. |
| --- | --- |

2

---

(1)  Sõidukid, mis on tüübikinnituse saanud direktiivi 70/220/EMÜ, määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabeli 1 (Euro 5), direktiivi 88/77/EMÜ ja direktiivi 2005/55/EÜ kohaselt.

(2)  Sõidukid, mis on tüübikinnituse saanud määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabeli 2 (Euro 6) ja määruse (EÜ) nr 595/2009 (Euro VI) kohaselt.

(3)  Sõidukid, mis on tüübikinnituse saanud direktiivi 70/220/EMÜ, määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabeli 1 (Euro 5), direktiivi 88/77/EMÜ ja direktiivi 2005/55/EÜ kohaselt.

(4)  Sõidukid, mis on tüübikinnituse saanud määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabeli 2 (Euro 6) ja määruse (EÜ) nr 595/2009 (Euro VI) kohaselt.

---

| 23.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 108/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 108/29

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/622,

17. aprill 2019,

millega muudetakse 299. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 13. aprillil 2019 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kustutada ühe kande nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

13. aprillil 2019 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kustutada ühe kande nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. aprill 2019

Komisjoni nimel

presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  
  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused“ all kustutatakse järgmine kanne:

„Djamat Houmat Daawa Salafia (DHDS) (teiste nimedega a) DHDS, b) Djamaat Houmah Al-Dawah Al-Salafiat, c) Katibat el Ahouel). Aadress: Alžeeria. Muu teave: seotud rühmitusega Armed Islamic Group (GIA) ja organisatsiooniga Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 11.11.2003.“

---

OTSUSED

| 23.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 108/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 108/31

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/623,

16. aprill 2019,

milles käsitletakse biotsiidi Phostoxin turul kättesaadavaks tegemise ja kasutamise lubamisega seoses Belgia tervishoiu, toitumisahela ohutuse ja keskkonna föderaalteenistuse poolt võetud meetme kehtivuse pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 2828 all)

(Ainult hollandi- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 55 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 30. mail 2018 võttis Belgia tervishoiu, toitumisahela ohutuse ja keskkonna föderaalteenistus (edaspidi „Belgia pädev asutus“) kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 esimese lõiguga vastu otsuse lubada 7. detsembrini 2018 turul kättesaadavaks teha ja Zaventemi lennujaama alal kasutada tooteliiki 20 kuuluvat biotsiidi Phostoxin küülikute tõrjeks (edaspidi „meede“). Belgia pädev asutus teavitas meetmest ja selle võtmise põhjendustest komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid asutusi kõnealuse määruse artikli 55 lõike 1 teise lõigu kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

30. mail 2018 võttis Belgia tervishoiu, toitumisahela ohutuse ja keskkonna föderaalteenistus (edaspidi „Belgia pädev asutus“) kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 esimese lõiguga vastu otsuse lubada 7. detsembrini 2018 turul kättesaadavaks teha ja Zaventemi lennujaama alal kasutada tooteliiki 20 kuuluvat biotsiidi Phostoxin küülikute tõrjeks (edaspidi „meede“). Belgia pädev asutus teavitas meetmest ja selle võtmise põhjendustest komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid asutusi kõnealuse määruse artikli 55 lõike 1 teise lõigu kohaselt.

| (2) | Vastavalt Belgia pädeva asutuse esitatud teabele oli meede vajalik rahvatervise kaitsmiseks, kuna lennujaama territooriumil asuvad küülikud võivad ohustada reisijate vedu ja üldisemalt lennutransporti. Küülikute urud võivad kahjustada lennuradasid. Lisaks meelitavad küülikud röövlinde, kes võivad sattuda lennuki mootorisse või lennukiga kokku põrgata, kahjustades lennuki mootorit või muid osi. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Belgia pädeva asutuse esitatud teabele oli meede vajalik rahvatervise kaitsmiseks, kuna lennujaama territooriumil asuvad küülikud võivad ohustada reisijate vedu ja üldisemalt lennutransporti. Küülikute urud võivad kahjustada lennuradasid. Lisaks meelitavad küülikud röövlinde, kes võivad sattuda lennuki mootorisse või lennukiga kokku põrgata, kahjustades lennuki mootorit või muid osi.

| (3) | Phostoxin sisaldab alumiiniumfosfiidi, mis vabastab toimeainena fosfiini; fosfiin on heaks kiidetud kasutamiseks määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliikidesse 14 (rodentitsiidid), 18 (insektitsiidid) ja 20 (muude selgroogsete tõrje) kuuluvates biotsiidides. Phostoxinile on Belgias luba antud kui tooteliiki 18 kuuluvale biotsiidile, kuid selle kasutamine küülikute tõrjel hõlmab selle kasutamist tooteliiki 20 kuuluva biotsiidina. |
| --- | --- |

(3)

Phostoxin sisaldab alumiiniumfosfiidi, mis vabastab toimeainena fosfiini; fosfiin on heaks kiidetud kasutamiseks määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliikidesse 14 (rodentitsiidid), 18 (insektitsiidid) ja 20 (muude selgroogsete tõrje) kuuluvates biotsiidides. Phostoxinile on Belgias luba antud kui tooteliiki 18 kuuluvale biotsiidile, kuid selle kasutamine küülikute tõrjel hõlmab selle kasutamist tooteliiki 20 kuuluva biotsiidina.

| (4) | Komisjon sai 12. oktoobril 2018 Belgia pädevalt asutuselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 kolmanda lõigu kohase põhjendatud taotluse meetme kehtivuse pikendamiseks. Põhjendatud taotluse aluseks oli mure, et küülikud võivad jätkuvalt ohustada õhutranspordi ohutust, ja väide, et Phostoxin on hädavajalik küülikute tõhusaks tõrjeks lennujaama territooriumil. Belgia pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt ei ole Belgias antud luba ühelegi tooteliiki 20 (muude selgroogsete tõrje) kuuluvale biotsiidile ja alternatiivsed meetodid küülikute tõrjeks, näiteks mahalaskmine, ei ole asukoha eripära tõttu sobivad. Belgia pädev asutus algatas kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 33 menetluse, et leida püsiv lahendus Phostoxini kasutamiseks tulevikus teises liikmesriigis antud loa vastastikuse tunnustamise alusel. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon sai 12. oktoobril 2018 Belgia pädevalt asutuselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 kolmanda lõigu kohase põhjendatud taotluse meetme kehtivuse pikendamiseks. Põhjendatud taotluse aluseks oli mure, et küülikud võivad jätkuvalt ohustada õhutranspordi ohutust, ja väide, et Phostoxin on hädavajalik küülikute tõhusaks tõrjeks lennujaama territooriumil. Belgia pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt ei ole Belgias antud luba ühelegi tooteliiki 20 (muude selgroogsete tõrje) kuuluvale biotsiidile ja alternatiivsed meetodid küülikute tõrjeks, näiteks mahalaskmine, ei ole asukoha eripära tõttu sobivad. Belgia pädev asutus algatas kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 33 menetluse, et leida püsiv lahendus Phostoxini kasutamiseks tulevikus teises liikmesriigis antud loa vastastikuse tunnustamise alusel.

| (5) | Kuna küülikute ebapiisav tõrje võib ohustada lennutranspordi ohutust ning seda ohtu ei ole Zaventemi lennujaama alal võimalik piisavalt ohjeldada muude biotsiidide või muude vahenditega, siis on asjakohane lubada Belgia pädeval asutusel pikendada meedet maksimaalselt 550 päeva võrra alates päevast, mis järgneb Belgia pädeva asutuse 30. mai 2018. aasta otsuses lubatud 180 päeva möödumisele, kohaldades teatavaid tingimusi. |
| --- | --- |

(5)

Kuna küülikute ebapiisav tõrje võib ohustada lennutranspordi ohutust ning seda ohtu ei ole Zaventemi lennujaama alal võimalik piisavalt ohjeldada muude biotsiidide või muude vahenditega, siis on asjakohane lubada Belgia pädeval asutusel pikendada meedet maksimaalselt 550 päeva võrra alates päevast, mis järgneb Belgia pädeva asutuse 30. mai 2018. aasta otsuses lubatud 180 päeva möödumisele, kohaldades teatavaid tingimusi.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Belgia võib kuni 9. juunini 2020 pikendada meedet, mille kohaselt lubatakse turul kättesaadavaks teha ja kasutada tooteliiki 20 kuuluvat biotsiidi Phostoxin küülikute tõrjeks Zaventemi lennujaama alal, tingimusel et toodet kasutavad üksnes sertifitseeritud ettevõtjad pädeva asutuse järelevalve all.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Seda kohaldatakse alates 8. detsembrist 2018.

Brüssel, 16. aprill 2019

Komisjoni nimel

asepresident

Jyrki KATAINEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

---