# Úřední věstník L 63/2019

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 63 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 624. března 2019 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 63

České vydání

Právní předpisy

Ročník 624. března 2019

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/348 ze dne 25. října 2018, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU, pokud jde o regulační technické normy upřesňující kritéria pro posouzení dopadu selhání instituce na finanční trhy, na jiné instituce a na podmínky financování (
  1
  ) | 1 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2019/349 ze dne 22. února 2019 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro vládní zakázky Světové obchodní organizace k přistoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska k revidované Dohodě o vládních zakázkách v souvislosti s jeho vystoupením z Evropské unie | 12 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/348 ze dne 25. října 2018, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU, pokud jde o regulační technické normy upřesňující kritéria pro posouzení dopadu selhání instituce na finanční trhy, na jiné instituce a na podmínky financování (
  1
  )

1

1

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2019/349 ze dne 22. února 2019 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro vládní zakázky Světové obchodní organizace k přistoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska k revidované Dohodě o vládních zakázkách v souvislosti s jeho vystoupením z Evropské unie

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 4.3.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 63/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 63/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2019/348

ze dne 25. října 2018,

kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU, pokud jde o regulační technické normy upřesňující kritéria pro posouzení dopadu selhání instituce na finanční trhy, na jiné instituce a na podmínky financování

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012, (1) a zejména na čl. 4 odst. 6 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby členské státy mohly určit, zda povolí institucím ve své pravomoci uplatňovat zjednodušené povinnosti, požaduje ustanovení čl. 4 odst. 1 směrnice 2014/59/EU, aby členské státy zajistily, že příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize posoudí dopad, který by mohlo mít selhání instituce vzhledem k řadě faktorů popsaných v uvedeném článku. |
| --- | --- |

(1)

Aby členské státy mohly určit, zda povolí institucím ve své pravomoci uplatňovat zjednodušené povinnosti, požaduje ustanovení čl. 4 odst. 1 směrnice 2014/59/EU, aby členské státy zajistily, že příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize posoudí dopad, který by mohlo mít selhání instituce vzhledem k řadě faktorů popsaných v uvedeném článku.

| (2) | Toto posouzení by mělo být odlišné od jakéhokoli jiného posouzení, jež mají provádět orgány příslušné k řešení krize, zejména od jakéhokoli posouzení způsobilosti instituce či skupiny k řešení krize či posouzení toho, zda jsou splněny podmínky zahájení řešení krize uvedené ve směrnici 2014/59/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 (2), a nemělo by takové jiné posouzení předem ovlivňovat. |
| --- | --- |

(2)

Toto posouzení by mělo být odlišné od jakéhokoli jiného posouzení, jež mají provádět orgány příslušné k řešení krize, zejména od jakéhokoli posouzení způsobilosti instituce či skupiny k řešení krize či posouzení toho, zda jsou splněny podmínky zahájení řešení krize uvedené ve směrnici 2014/59/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 (2), a nemělo by takové jiné posouzení předem ovlivňovat.

| (3) | Upřesnění kritérií uvedených v čl. 4 odst. 1 směrnice 2014/59/EU by mělo být praktické, efektivní a účelné. Je tedy třeba posoudit, jaký dopad by mohlo mít selhání instituce, nejprve na základě kvantitativních kritérií a následně na základě kvalitativních kritérií. Obecně by se mělo posouzení na základě kvalitativních kritérií provádět jen v případě, že posouzení na základě kvantitativních kritérií nevede k závěru, že s ohledem na dopad, který by selhání instituce mohlo mít, je nutné uplatňování povinností v plném rozsahu, a nikoli pouze zjednodušených povinností. |
| --- | --- |

(3)

Upřesnění kritérií uvedených v čl. 4 odst. 1 směrnice 2014/59/EU by mělo být praktické, efektivní a účelné. Je tedy třeba posoudit, jaký dopad by mohlo mít selhání instituce, nejprve na základě kvantitativních kritérií a následně na základě kvalitativních kritérií. Obecně by se mělo posouzení na základě kvalitativních kritérií provádět jen v případě, že posouzení na základě kvantitativních kritérií nevede k závěru, že s ohledem na dopad, který by selhání instituce mohlo mít, je nutné uplatňování povinností v plném rozsahu, a nikoli pouze zjednodušených povinností.

| (4) | Aby se sblížila praxe uplatňování tohoto nařízení a aby se uplatňovalo efektivním způsobem, měly by příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize posuzovat kvantitativní kritéria na základě společných prahových hodnot Unie v podobě celkového kvantitativního skóre. Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize by měly vypočítat toto celkové kvantitativní skóre v souladu se souborem ukazatelů za použití hodnot z platného rámce pro podávání zpráv pro účely dohledu zavedeného prováděcím nařízením (EU) č. 680/2014 (3). |
| --- | --- |

(4)

Aby se sblížila praxe uplatňování tohoto nařízení a aby se uplatňovalo efektivním způsobem, měly by příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize posuzovat kvantitativní kritéria na základě společných prahových hodnot Unie v podobě celkového kvantitativního skóre. Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize by měly vypočítat toto celkové kvantitativní skóre v souladu se souborem ukazatelů za použití hodnot z platného rámce pro podávání zpráv pro účely dohledu zavedeného prováděcím nařízením (EU) č. 680/2014 (3).

| (5) | K zajištění žádoucí rovnováhy z hlediska očekávaného podílu institucí nezpůsobilých k uplatňování zjednodušených povinností v členských státech a rozložení nezpůsobilých institucí mezi jednotlivými členskými státy by měla být prahová hodnota Unie pro celkové kvantitativní skóre pro úvěrové instituce obecně stanovena na úrovni 25 bazických bodů. Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize by však měly mít možnost prahovou hodnotu 25 bazických bodů zvýšit či snížit a stanovit ji v intervalu od 0 do 105 bazických bodů v závislosti na specifikách bankovního sektoru daného členského státu. Vysoká koncentrace bankovnictví může odůvodňovat vyšší prahovou hodnotu, zatímco velký počet malých institucí v kombinaci s malým počtem velkých institucí může vést k nižší prahové hodnotě. Prahová hodnota by měla zajišťovat správnou rovnováhu mezi kumulativní hodnotou celkových aktiv úvěrových institucí, které by mohly být způsobilé k uplatňování zjednodušených povinností v daném členském státě, a úvěrových institucí, které by na základě kvantitativního posouzení byly nezpůsobilé. |
| --- | --- |

(5)

K zajištění žádoucí rovnováhy z hlediska očekávaného podílu institucí nezpůsobilých k uplatňování zjednodušených povinností v členských státech a rozložení nezpůsobilých institucí mezi jednotlivými členskými státy by měla být prahová hodnota Unie pro celkové kvantitativní skóre pro úvěrové instituce obecně stanovena na úrovni 25 bazických bodů. Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize by však měly mít možnost prahovou hodnotu 25 bazických bodů zvýšit či snížit a stanovit ji v intervalu od 0 do 105 bazických bodů v závislosti na specifikách bankovního sektoru daného členského státu. Vysoká koncentrace bankovnictví může odůvodňovat vyšší prahovou hodnotu, zatímco velký počet malých institucí v kombinaci s malým počtem velkých institucí může vést k nižší prahové hodnotě. Prahová hodnota by měla zajišťovat správnou rovnováhu mezi kumulativní hodnotou celkových aktiv úvěrových institucí, které by mohly být způsobilé k uplatňování zjednodušených povinností v daném členském státě, a úvěrových institucí, které by na základě kvantitativního posouzení byly nezpůsobilé.

| (6) | Jestliže příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize neobdrží hodnoty ukazatelů od institucí v rámci zpráv pro účely dohledu, měly by použít vhodné zástupné ukazatele na základě vnitrostátních obecně uznávaných účetních zásad (GAAP). Příslušné orgány nebo orgány příslušné k řešení krize by měly mít možnost u příslušných ukazatelů stanovit nulovou hodnotu, pokud by bylo určení zástupných ukazatelů nepřiměřeně náročné. Tato možnost by však měla být omezena na instituce, které nevykazují údaje prostřednictvím šablony 20 na základě čl. 5 písm. a) bodu 4 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, neboť nepřekročily prahovou hodnotu stanovenou v uvedeném článku. |
| --- | --- |

(6)

Jestliže příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize neobdrží hodnoty ukazatelů od institucí v rámci zpráv pro účely dohledu, měly by použít vhodné zástupné ukazatele na základě vnitrostátních obecně uznávaných účetních zásad (GAAP). Příslušné orgány nebo orgány příslušné k řešení krize by měly mít možnost u příslušných ukazatelů stanovit nulovou hodnotu, pokud by bylo určení zástupných ukazatelů nepřiměřeně náročné. Tato možnost by však měla být omezena na instituce, které nevykazují údaje prostřednictvím šablony 20 na základě čl. 5 písm. a) bodu 4 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, neboť nepřekročily prahovou hodnotu stanovenou v uvedeném článku.

| (7) | Aby byl přístup uplatněný v tomto nařízení plně v souladu se zásadou proporcionality a aby se odstranila veškerá nepřiměřená zátěž, mělo by být možné malé úvěrové instituce kvantitativně posuzovat pouze na základě jejich velikosti. Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize by proto měly mít možnost vyvodit závěr, že není pravděpodobné, že by selhání malé úvěrové instituce mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné finanční instituce nebo podmínky financování, aniž by použily celkové kvantitativní skóre, jestliže tento závěr má oporu v jejich kvalitativním posouzení. U takovýchto malých úvěrových institucí by se přiměřeným způsobem mělo provádět i posouzení kvalitativních kritérií. |
| --- | --- |

(7)

Aby byl přístup uplatněný v tomto nařízení plně v souladu se zásadou proporcionality a aby se odstranila veškerá nepřiměřená zátěž, mělo by být možné malé úvěrové instituce kvantitativně posuzovat pouze na základě jejich velikosti. Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize by proto měly mít možnost vyvodit závěr, že není pravděpodobné, že by selhání malé úvěrové instituce mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné finanční instituce nebo podmínky financování, aniž by použily celkové kvantitativní skóre, jestliže tento závěr má oporu v jejich kvalitativním posouzení. U takovýchto malých úvěrových institucí by se přiměřeným způsobem mělo provádět i posouzení kvalitativních kritérií.

| (8) | Aby se zajistila účelnost a efektivnost posouzení dopadu selhání finančních institucí na finanční trhy, jiné instituce či podmínky financování, měla by specifikace kvantitativních a kvalitativních kritérií vycházet z podmínek a kategorií, které již stanovila směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (4). |
| --- | --- |

(8)

Aby se zajistila účelnost a efektivnost posouzení dopadu selhání finančních institucí na finanční trhy, jiné instituce či podmínky financování, měla by specifikace kvantitativních a kvalitativních kritérií vycházet z podmínek a kategorií, které již stanovila směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (4).

| (9) | Zejména v souladu s čl. 131 odst. 2 směrnice 2013/36/EU se instituce G-SVI určují mimo jiné na základě své velikosti, propojenosti s finančním systémem, složitosti a přeshraniční činnosti. Jelikož se tato kritéria do značné míry překrývají s kritérii stanovenými v čl. 4 odst. 1 směrnice 2014/59/EU, měly by mít příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize možnost rozhodnout o tom, že je pravděpodobné, že by selhání instituce G-SVI mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování, aniž by musely provádět kvantitativní posouzení. |
| --- | --- |

(9)

Zejména v souladu s čl. 131 odst. 2 směrnice 2013/36/EU se instituce G-SVI určují mimo jiné na základě své velikosti, propojenosti s finančním systémem, složitosti a přeshraniční činnosti. Jelikož se tato kritéria do značné míry překrývají s kritérii stanovenými v čl. 4 odst. 1 směrnice 2014/59/EU, měly by mít příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize možnost rozhodnout o tom, že je pravděpodobné, že by selhání instituce G-SVI mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování, aniž by musely provádět kvantitativní posouzení.

| (10) | Kromě toho se podle čl. 131 odst. 3 směrnice 2013/36/EU instituce J-SVI určují mimo jiné na základě své velikosti, významu pro hospodářství Unie nebo příslušného členského státu, významu svých přeshraničních činností a své propojenosti s finančním systémem. Jelikož se tato kritéria velmi podobají kritériím stanoveným v čl. 4 odst. 1 směrnice 2014/59/EU, příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize by měly mít možnost rozhodnout o tom, že je pravděpodobné, že by selhání instituce J-SVI mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování, aniž by musely provádět kvantitativní posouzení. |
| --- | --- |

(10)

Kromě toho se podle čl. 131 odst. 3 směrnice 2013/36/EU instituce J-SVI určují mimo jiné na základě své velikosti, významu pro hospodářství Unie nebo příslušného členského státu, významu svých přeshraničních činností a své propojenosti s finančním systémem. Jelikož se tato kritéria velmi podobají kritériím stanoveným v čl. 4 odst. 1 směrnice 2014/59/EU, příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize by měly mít možnost rozhodnout o tom, že je pravděpodobné, že by selhání instituce J-SVI mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování, aniž by musely provádět kvantitativní posouzení.

| (11) | Navíc čl. 107 odst. 3 směrnice 2013/36/EU požaduje, aby Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) vydal v souladu s článkem 16 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (5) obecné pokyny, které upřesní společné postupy a metodiky procesu dohledu a hodnocení. Příslušné orgány a finanční instituce, jimž jsou tyto pokyny určeny, jsou povinny vynaložit veškeré úsilí, aby je dodržely. V souvislosti s posouzením uvedeným v čl. 4 odst. 1 směrnice 2014/59/EU by proto mělo být zohledněno zařazování do kategorií příslušnými orgány podle pokynů pro proces dohledu a hodnocení orgánu EBA. Příslušné orgány zařazují instituce do čtyř kategorií. První kategorie (kategorie 1 pro účely procesu dohledu a hodnocení) se skládá z institucí G-SVI a J-SVI a případně jiných institucí zařazených do této kategorie příslušným orgánem na základě jejich velikosti, vnitřní organizace a povahy, rozsahu a složitosti jejich činností. Tudíž pokud příslušný orgán určil, že určitá instituce spadá do kategorie 1 pro účely procesu dohledu a hodnocení, příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize by měly mít možnost rozhodnout o tom, že je pravděpodobné, že by selhání této instituce mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování, aniž by musely provádět kvantitativní posouzení. |
| --- | --- |

(11)

Navíc čl. 107 odst. 3 směrnice 2013/36/EU požaduje, aby Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) vydal v souladu s článkem 16 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (5) obecné pokyny, které upřesní společné postupy a metodiky procesu dohledu a hodnocení. Příslušné orgány a finanční instituce, jimž jsou tyto pokyny určeny, jsou povinny vynaložit veškeré úsilí, aby je dodržely. V souvislosti s posouzením uvedeným v čl. 4 odst. 1 směrnice 2014/59/EU by proto mělo být zohledněno zařazování do kategorií příslušnými orgány podle pokynů pro proces dohledu a hodnocení orgánu EBA. Příslušné orgány zařazují instituce do čtyř kategorií. První kategorie (kategorie 1 pro účely procesu dohledu a hodnocení) se skládá z institucí G-SVI a J-SVI a případně jiných institucí zařazených do této kategorie příslušným orgánem na základě jejich velikosti, vnitřní organizace a povahy, rozsahu a složitosti jejich činností. Tudíž pokud příslušný orgán určil, že určitá instituce spadá do kategorie 1 pro účely procesu dohledu a hodnocení, příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize by měly mít možnost rozhodnout o tom, že je pravděpodobné, že by selhání této instituce mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování, aniž by musely provádět kvantitativní posouzení.

| (12) | K zajištění jednotného posuzování institucí je nutné určit minimální výčet aspektů, na jejichž základě by měly příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize provádět svá kvalitativní posouzení, aniž by to těmto orgánům bránilo v zohlednění jiných relevantních aspektů. Minimální výčet kvalitativních aspektů by měl odkazovat na okolnosti naznačující, že selhání instituce by mohlo mít výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování. |
| --- | --- |

(12)

K zajištění jednotného posuzování institucí je nutné určit minimální výčet aspektů, na jejichž základě by měly příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize provádět svá kvalitativní posouzení, aniž by to těmto orgánům bránilo v zohlednění jiných relevantních aspektů. Minimální výčet kvalitativních aspektů by měl odkazovat na okolnosti naznačující, že selhání instituce by mohlo mít výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování.

| (13) | Vzhledem k různorodosti investičních podniků, na něž se vztahuje směrnice 2014/59/EU, a k potřebě nepředjímat průběžnou práci na úrovni Unie na přezkumu obezřetnostních pravidel pro tyto podniky by toto nařízení mělo upřesnit pouze ukazatele, jež by měly příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize zohledňovat za účelem posouzení kritéria velikosti. Tyto orgány by měly stanovit váhy jednotlivých ukazatelů a určit příslušné prahové hodnoty. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k různorodosti investičních podniků, na něž se vztahuje směrnice 2014/59/EU, a k potřebě nepředjímat průběžnou práci na úrovni Unie na přezkumu obezřetnostních pravidel pro tyto podniky by toto nařízení mělo upřesnit pouze ukazatele, jež by měly příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize zohledňovat za účelem posouzení kritéria velikosti. Tyto orgány by měly stanovit váhy jednotlivých ukazatelů a určit příslušné prahové hodnoty.

| (14) | Instituce, jež patří do skupiny podléhající dohledu na konsolidovaném základě podle článku 111 a 112 směrnice 2013/36/EU (přeshraniční skupiny), je vysoce propojena a její činnosti jsou výrazně složitější než činnosti samostatné instituce. Dopad selhání instituce, jež patří do přeshraniční skupiny, tedy pravděpodobně bude významnější. Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize by proto měly vyvodit závěr, že je pravděpodobné, že by selhání instituce patřící do přeshraniční skupiny mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování, jestliže tento závěr vyplyne z jakéhokoli posouzení na úrovni jednotlivých členských států, v nichž skupina působí. Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize by za tímto účelem měly koordinovat svá posouzení a vyměňovat si veškeré nezbytné informace v rámci struktury bankovní unie a v rámci kolegií dohledu a kolegií k řešení krize. |
| --- | --- |

(14)

Instituce, jež patří do skupiny podléhající dohledu na konsolidovaném základě podle článku 111 a 112 směrnice 2013/36/EU (přeshraniční skupiny), je vysoce propojena a její činnosti jsou výrazně složitější než činnosti samostatné instituce. Dopad selhání instituce, jež patří do přeshraniční skupiny, tedy pravděpodobně bude významnější. Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize by proto měly vyvodit závěr, že je pravděpodobné, že by selhání instituce patřící do přeshraniční skupiny mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování, jestliže tento závěr vyplyne z jakéhokoli posouzení na úrovni jednotlivých členských států, v nichž skupina působí. Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize by za tímto účelem měly koordinovat svá posouzení a vyměňovat si veškeré nezbytné informace v rámci struktury bankovní unie a v rámci kolegií dohledu a kolegií k řešení krize.

| (15) | Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize by měly mít možnost rozhodnout, že není pravděpodobné, že by selhání určitých institucí mělo výrazně nepříznivý dopad, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 směrnice 2014/59/EU, i když jejich celkové kvantitativní skóre dosahuje stanovené prahové hodnoty. Toto rozdílné zacházení s uvedenými institucemi by mělo být odůvodněno jejich výjimečnými vlastnostmi. První skupinu tohoto druhu tvoří podpůrné banky, jejichž účelem je prosazovat cíle veřejné politiky ústřední nebo regionální vlády členského státu či místního orgánu poskytováním podpůrných úvěrů na nesoutěžním, neziskovém základě. Úvěry, které tyto instituce poskytují, jsou přímo či nepřímo zaručeny ústřední nebo regionální vládou nebo místním orgánem. Podpůrné banky tudíž mohou být považovány za instituce, u nichž není pravděpodobné, že by jejich selhání mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování, jestliže je tento závěr v souladu s kvalitativním posouzením těchto podpůrných bank. Druhou skupinu tvoří úvěrové instituce, jež jsou předmětem řádného likvidačního řízení. Vzhledem k tomu, že řádná likvidace obecně brání nové obchodní činnosti, úvěrové instituce, jež jsou předmětem tohoto řízení, mohou rovněž být považovány za instituce, u nichž není pravděpodobné, že by jejich selhání mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování, jestliže to je v souladu s kvalitativním posouzením provedeným u těchto úvěrových institucí. |
| --- | --- |

(15)

Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize by měly mít možnost rozhodnout, že není pravděpodobné, že by selhání určitých institucí mělo výrazně nepříznivý dopad, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 směrnice 2014/59/EU, i když jejich celkové kvantitativní skóre dosahuje stanovené prahové hodnoty. Toto rozdílné zacházení s uvedenými institucemi by mělo být odůvodněno jejich výjimečnými vlastnostmi. První skupinu tohoto druhu tvoří podpůrné banky, jejichž účelem je prosazovat cíle veřejné politiky ústřední nebo regionální vlády členského státu či místního orgánu poskytováním podpůrných úvěrů na nesoutěžním, neziskovém základě. Úvěry, které tyto instituce poskytují, jsou přímo či nepřímo zaručeny ústřední nebo regionální vládou nebo místním orgánem. Podpůrné banky tudíž mohou být považovány za instituce, u nichž není pravděpodobné, že by jejich selhání mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování, jestliže je tento závěr v souladu s kvalitativním posouzením těchto podpůrných bank. Druhou skupinu tvoří úvěrové instituce, jež jsou předmětem řádného likvidačního řízení. Vzhledem k tomu, že řádná likvidace obecně brání nové obchodní činnosti, úvěrové instituce, jež jsou předmětem tohoto řízení, mohou rovněž být považovány za instituce, u nichž není pravděpodobné, že by jejich selhání mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování, jestliže to je v souladu s kvalitativním posouzením provedeným u těchto úvěrových institucí.

| (16) | S přihlédnutím k různým účelům plánování ozdravných postupů a řešení krize by příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize z téhož členského státu měly mít možnost dospět k různým závěrům svých posouzení provedených v souladu s tímto nařízením. Zejména mohou přijmout různá rozhodnutí při stanovení prahových hodnot pro celkové kvantitativní skóre a uplatnit zvláštní zacházení s podpůrnými bankami a institucemi, jež jsou předmětem řádného likvidačního řízení, a také dospět k různým závěrům ohledně možnosti povolit uplatňování zjednodušených povinností. V těchto případech by měly příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize pravidelně posuzovat, zda je rozdíl i nadále odůvodněný. |
| --- | --- |

(16)

S přihlédnutím k různým účelům plánování ozdravných postupů a řešení krize by příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize z téhož členského státu měly mít možnost dospět k různým závěrům svých posouzení provedených v souladu s tímto nařízením. Zejména mohou přijmout různá rozhodnutí při stanovení prahových hodnot pro celkové kvantitativní skóre a uplatnit zvláštní zacházení s podpůrnými bankami a institucemi, jež jsou předmětem řádného likvidačního řízení, a také dospět k různým závěrům ohledně možnosti povolit uplatňování zjednodušených povinností. V těchto případech by měly příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize pravidelně posuzovat, zda je rozdíl i nadále odůvodněný.

| (17) | Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi orgánem EBA. |
| --- | --- |

(17)

Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi orgánem EBA.

| (18) | Orgán EBA uskutečnil otevřenou veřejnou konzultaci k návrhu regulačních technických norem, ze kterého toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v bankovnictví, která byla zřízena v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1093/2010, |
| --- | --- |

(18)

Orgán EBA uskutečnil otevřenou veřejnou konzultaci k návrhu regulačních technických norem, ze kterého toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v bankovnictví, která byla zřízena v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1093/2010,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Kvantitativní posouzení úvěrových institucí

1.   Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize posoudí dopad selhání úvěrové instituce na finanční trhy, na jiné instituce nebo na podmínky financování na základě celkového kvantitativního skóre vypočteného v souladu s přílohou I. Budou tak činit pravidelně, alespoň jednou za dva roky.

2.   Úvěrová instituce s celkovým kvantitativním skóre rovným nebo vyšším než 25 bazických bodů bude považována za instituci, u níž je pravděpodobné, že by její selhání mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování.

3.   Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize mohou zvýšit či snížit prahovou hodnotu uvedenou v odstavci 2 v rámci intervalu od 0 do 105 bazických bodů. Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize upravenou prahovou hodnotu pravidelně přezkoumávají.

4.   Jestliže hodnoty ukazatelů podle přílohy I nejsou k dispozici, provede se posouzení uvedené v odstavci 1 na základě zástupných ukazatelů maximální možnou měrou korelovaných s ukazateli uvedenými v příloze III.

5.   Jestliže úvěrová instituce nepřekročí prahovou hodnotu stanovenou v čl. 5 písm. a) bodě 4 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a nepředloží šablonu 20 podle uvedeného nařízení, příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize mohou u příslušných ukazatelů uvedených v příloze III stanovit nulovou hodnotu.

6.   Jestliže celková aktiva úvěrové instituce nepřekračují 0,02 % celkových aktiv všech povolených úvěrových institucí a – jsou-li k dispozici relevantní údaje – poboček usazených v daném členském státě, včetně poboček v Unii, příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize mohou bez použití odstavců 1 až 5 určit, že není pravděpodobné, že by selhání této úvěrové instituce mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování, za předpokladu, že by to nebylo v rozporu s článkem 2.

7.   Jestliže byla úvěrová instituce podle čl. 131 odst. 1 směrnice 2013/36/EU určena jako instituce G-SVI nebo J-SVI nebo byla zařazena do kategorie 1 na základě obecných pokynů ke společným postupům a metodikám procesu dohledu a hodnocení vydaných v souladu s čl. 107 odst. 3 uvedené směrnice, příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize mohou bez použití odstavců 1 až 5 tohoto článku určit, že je pravděpodobné, že by selhání této úvěrové instituce mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování. Hodnoty příslušných ukazatelů těchto institucí se přesto v každém případě zohlední při určování celkové částky uvedené v bodě 2 přílohy I a při určování celkových aktiv všech úvěrových institucí povolených v členském státě pro účely odstavce 6.

Článek 2

Kvalitativní posouzení úvěrových institucí

1.   Jestliže podle článku 1 úvěrová instituce není považována za instituci, u níž je pravděpodobné, že by její selhání mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné finanční instituce nebo podmínky financování, příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize budou posuzovat dopad selhání této úvěrové instituce na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování pravidelně, alespoň jednou za dva roky a vezmou přitom v úvahu přinejmenším všechny tyto kvalitativní aspekty:

| a) | do jaké míry úvěrová instituce vykonává zásadní funkce v jednom či více členských státech; |
| --- | --- |

a)

do jaké míry úvěrová instituce vykonává zásadní funkce v jednom či více členských státech;

| b) | zda by pojištěné vklady úvěrové instituce překračovaly disponibilní finanční prostředky příslušného systému pojištění vkladů, a schopnost tohoto systému pojištění vkladů získat mimořádné příspěvky ex post ve smyslu v článku 10 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU (6); |
| --- | --- |

b)

zda by pojištěné vklady úvěrové instituce překračovaly disponibilní finanční prostředky příslušného systému pojištění vkladů, a schopnost tohoto systému pojištění vkladů získat mimořádné příspěvky ex post ve smyslu v článku 10 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU (6);

| c) | zda je struktura akcionářů úvěrové instituce vysoce koncentrovaná, vysoce rozptýlená nebo nedostatečně transparentní, takže by to mohlo mít nepříznivý dopad na dostupnost či včasné provedení ozdravných opatření instituce a jejích opatření k řešení krize; |
| --- | --- |

c)

zda je struktura akcionářů úvěrové instituce vysoce koncentrovaná, vysoce rozptýlená nebo nedostatečně transparentní, takže by to mohlo mít nepříznivý dopad na dostupnost či včasné provedení ozdravných opatření instituce a jejích opatření k řešení krize;

| d) | zda úvěrová instituce, jež je členem institucionálního systému ochrany ve smyslu čl. 113 odst. 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (7), vykonává zásadní funkce pro jiné členy institucionálního systému ochrany včetně clearingových služeb, služeb pokladny a jiných služeb; |
| --- | --- |

d)

zda úvěrová instituce, jež je členem institucionálního systému ochrany ve smyslu čl. 113 odst. 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (7), vykonává zásadní funkce pro jiné členy institucionálního systému ochrany včetně clearingových služeb, služeb pokladny a jiných služeb;

| e) | zda je úvěrová instituce přidružená k ústřednímu subjektu ve smyslu článku 10 nařízení (EU) č. 575/2013 a sdílení ztrát mezi přidruženými institucemi by představovalo podstatnou překážku pro běžné úpadkové řízení. |
| --- | --- |

e)

zda je úvěrová instituce přidružená k ústřednímu subjektu ve smyslu článku 10 nařízení (EU) č. 575/2013 a sdílení ztrát mezi přidruženými institucemi by představovalo podstatnou překážku pro běžné úpadkové řízení.

2.   Posouzení uvedené v odstavci 1 provedou nezávisle příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize s ohledem na cíle plánování ozdravných postupů a řešení krize.

3.   Jestliže příslušný orgán nebo orgán příslušný k řešení krize určí, že dvě nebo více úvěrových institucí má podobné vlastnosti z hlediska všech kvalitativních aspektů uvedených v odstavci 1, předmětem posouzení uvedeného v odstavci 1 může být celá kategorie úvěrových institucí.

Článek 3

Kvantitativní posouzení investičních podniků

1.   Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize posoudí dopad selhání investičního podniku na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování pravidelně, alespoň jednou za dva roky a na základě těchto parametrů:

| a) | celkové kvantitativní skóre vypočtené na základě ukazatelů uvedených v příloze II; |
| --- | --- |

a)

celkové kvantitativní skóre vypočtené na základě ukazatelů uvedených v příloze II;

| b) | váhy stanovené k těmto ukazatelům příslušnými orgány a orgány příslušnými k řešení krize. |
| --- | --- |

b)

váhy stanovené k těmto ukazatelům příslušnými orgány a orgány příslušnými k řešení krize.

2.   Hodnoty ukazatelů se určí na základě ukazatelů stanovených v příloze III. Jestliže hodnoty ukazatelů z přílohy II nejsou k dispozici, při posouzení podle odstavce 1 se využijí zástupné ukazatele maximální možnou měrou korelované s ukazateli uvedenými v příloze III. Jestliže zástupné ukazatele nejsou k dispozici, příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize mohou ukazatele uvedené v příloze II nahradit jinými relevantními ukazateli.

3.   Prahovou hodnotu celkového kvantitativního skóre stanoví příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize.

4.   Investiční podnik s celkovým kvantitativním skóre rovným nebo vyšším než prahová hodnota uvedená v odstavci 3 bude považován za instituci, u níž je pravděpodobné, že by její selhání mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování.

5.   Jestliže byl investiční podnik podle čl. 131 odst. 1 směrnice 2013/36/EU určen jako instituce G-SVI nebo J-SVI nebo byl zařazen do kategorie 1 na základě obecných pokynů ke společným postupům a metodikám procesu dohledu a hodnocení vydaných v souladu s čl. 107 odst. 3 uvedené směrnice, příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize mohou bez použití odstavců 1 až 4 tohoto článku určit, že je pravděpodobné, že by selhání této instituce mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování.

Článek 4

Kvalitativní posouzení investičních podniků

1.   Jestliže podle článku 3 investiční podnik není považován za instituci, u níž je pravděpodobné, že by její selhání mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné finanční instituce a podmínky financování, příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize budou posuzovat dopad selhání tohoto investičního podniku na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování pravidelně, alespoň jednou za dva roky a vezmou přitom v úvahu přinejmenším všechny tyto kvalitativní aspekty:

| a) | do jaké míry investiční podnik vykonává zásadní funkce v jednom či více členských státech; |
| --- | --- |

a)

do jaké míry investiční podnik vykonává zásadní funkce v jednom či více členských státech;

| b) | zda je struktura akcionářů investičního podniku vysoce koncentrovaná, vysoce rozptýlená nebo nedostatečně transparentní, takže by to mohlo mít nepříznivý dopad na dostupnost či včasné provedení ozdravných opatření instituce a jejích opatření k řešení krize; |
| --- | --- |

b)

zda je struktura akcionářů investičního podniku vysoce koncentrovaná, vysoce rozptýlená nebo nedostatečně transparentní, takže by to mohlo mít nepříznivý dopad na dostupnost či včasné provedení ozdravných opatření instituce a jejích opatření k řešení krize;

| c) | zda investiční podnik, jenž je členem institucionálního systému ochrany ve smyslu čl. 113 odst. 7 nařízení (EU) č. 575/2013, vykonává zásadní funkce pro jiné členy institucionálního systému ochrany včetně clearingových služeb, služeb pokladny a jiných služeb; |
| --- | --- |

c)

zda investiční podnik, jenž je členem institucionálního systému ochrany ve smyslu čl. 113 odst. 7 nařízení (EU) č. 575/2013, vykonává zásadní funkce pro jiné členy institucionálního systému ochrany včetně clearingových služeb, služeb pokladny a jiných služeb;

| d) | zda většinu klientů investičního podniku tvoří retailoví, či profesionální klienti; |
| --- | --- |

d)

zda většinu klientů investičního podniku tvoří retailoví, či profesionální klienti;

| e) | do jaké míry by peněžní prostředky a finanční nástroje držené investičním podnikem jménem jeho klientů nebyly plně chráněny systémem pro odškodnění investorů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/9/ES (8); |
| --- | --- |

e)

do jaké míry by peněžní prostředky a finanční nástroje držené investičním podnikem jménem jeho klientů nebyly plně chráněny systémem pro odškodnění investorů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/9/ES (8);

| f) | zda je obchodní model investičního podniku složitý, a to i z hlediska rozsahu jeho investičních činností. |
| --- | --- |

f)

zda je obchodní model investičního podniku složitý, a to i z hlediska rozsahu jeho investičních činností.

2.   Posouzení uvedené v odstavci 1 provedou nezávisle příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize s ohledem na cíle plánování ozdravných postupů a řešení krize.

Článek 5

Instituce, které patří do skupiny

1.   U institucí, které jsou součástí skupiny, se posouzení uvedené v článcích 1 až 4 provede na úrovni mateřského podniku v členském státě, v němž byla instituce povolena.

2.   Odchylně od odstavce 1 se u instituce, jež je součástí skupiny podléhající dohledu na konsolidovaném základě podle článků 111 a 112 směrnice 2013/36/EU, posouzení uvedené v článcích 1 až 4 tohoto nařízení provede na těchto úrovních:

| a) | na úrovni mateřského podniku v Unii; |
| --- | --- |

a)

na úrovni mateřského podniku v Unii;

| b) | na úrovni každého mateřského podniku v členském státě, nebo neexistuje-li mateřský podnik v členském státě, na úrovni každého samostatného dceřiného podniku skupiny v členském státě. |
| --- | --- |

b)

na úrovni každého mateřského podniku v členském státě, nebo neexistuje-li mateřský podnik v členském státě, na úrovni každého samostatného dceřiného podniku skupiny v členském státě.

3.   Instituce, jež jsou součástí skupiny podléhající dohledu na konsolidovaném základě podle článků 111 a 112 směrnice 2013/36/EU, se budou považovat za instituce, u nichž je pravděpodobné, že by jejich selhání mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování, jestliže na kterékoli úrovni jmenované v odst. 2 písm. a) a b) tohoto článku nastane kterákoli z těchto situací:

| a) | instituce má celkové kvantitativní skóre rovné nebo vyšší než prahová hodnota stanovená příslušnými orgány a orgány příslušnými k řešení krize podle čl. 1 odst. 3 nebo čl. 3 odst. 3; |
| --- | --- |

a)

instituce má celkové kvantitativní skóre rovné nebo vyšší než prahová hodnota stanovená příslušnými orgány a orgány příslušnými k řešení krize podle čl. 1 odst. 3 nebo čl. 3 odst. 3;

| b) | jsou splněna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 1 nebo čl. 4 odst. 1. |
| --- | --- |

b)

jsou splněna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 1 nebo čl. 4 odst. 1.

4.   Odstavce 2 a 3 se nevztahují na instituce, které jsou předmětem ozdravného plánu ve smyslu čl. 8 odst. 2 písm. b) směrnice 2014/59/EU.

5.   Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize koordinují posouzení podle tohoto článku a vyměňují si veškeré nezbytné informace v rámci kolegií dohledu a kolegií k řešení krize.

Článek 6

Posouzení podpůrných bank

Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize mohou považovat podpůrné banky, jež jsou definovány v čl. 3 odst. 27 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 (9), za instituce, u nichž není pravděpodobné, že by jejich selhání mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování, aniž použijí čl. 1 odst. 2 a 7 a čl. 5 odst. 3, jestliže kvalitativní aspekty podle čl. 2 odst. 1 nejsou splněny na kterékoli z těchto úrovní:

9

| a) | na úrovni mateřského podniku v Unii; |
| --- | --- |

a)

na úrovni mateřského podniku v Unii;

| b) | na úrovni každého mateřského podniku v členském státě, nebo neexistuje-li mateřský podnik v členském státě, na úrovni každého samostatného dceřiného podniku skupiny v členském státě. |
| --- | --- |

b)

na úrovni každého mateřského podniku v členském státě, nebo neexistuje-li mateřský podnik v členském státě, na úrovni každého samostatného dceřiného podniku skupiny v členském státě.

Článek 7

Posouzení úvěrových institucí, které jsou předmětem řádného likvidačního řízení

Příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize mohou považovat úvěrové instituce, jež jsou předmětem řádného likvidačního řízení, za instituce, u nichž není pravděpodobné, že by jejich selhání mělo výrazně nepříznivý dopad na finanční trhy, jiné instituce nebo podmínky financování, aniž by použily čl. 1 odst. 2 a 7 a čl. 5 odst. 3, jestliže kvalitativní aspekty podle čl. 2 odst. 1 nejsou splněny na kterékoli z těchto úrovní:

| a) | na úrovni mateřského podniku v Unii; |
| --- | --- |

a)

na úrovni mateřského podniku v Unii;

| b) | na úrovni každého mateřského podniku v členském státě, nebo neexistuje-li mateřský podnik v členském státě, na úrovni každého samostatného dceřiného podniku skupiny v členském státě. |
| --- | --- |

b)

na úrovni každého mateřského podniku v členském státě, nebo neexistuje-li mateřský podnik v členském státě, na úrovni každého samostatného dceřiného podniku skupiny v členském státě.

Článek 8

Posouzení příslušnými orgány a orgány příslušnými k řešení krize z téhož členského státu

S přihlédnutím k různým účelům plánování ozdravných postupů a řešení krize příslušné orgány a orgány příslušné k řešení krize z téhož členského státu mohou dospět k různým závěrům ohledně použití článků 1 až 4, 6 a 7; v takovém případě pravidelně posuzují, zda jsou tyto různé závěry i nadále odůvodněné.

Článek 9

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. října 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 ze dne 15. července 2014, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení krize úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení krizí a Jednotného fondu pro řešení krizí a mění nařízení (EU) č. 1093/2010 (Úř. věst. L 225, 30.7.2014, s. 1).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 680/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o podávání zpráv institucí pro účely dohledu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Úř. věst. L 191, 28.6.2014, s. 1).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12).

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU ze dne 16. dubna 2014 o systémech pojištění vkladů (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/9/ES ze dne 3. března 1997 o systémech pro odškodnění investorů (Úř. věst. L 84, 26.3.1997, s. 22).

8

(9)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 ze dne 21. října 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU, pokud jde o příspěvky předem do mechanismů financování k řešení krizí (Úř. věst. L 11, 17.1.2015, s. 44).

9

---

PŘÍLOHA 1

Tabulka č. 1

Ukazatele a váhové faktory pro výpočet celkového kvantitativního skóre úvěrových institucí

| Kritérium | Ukazatel pro úvěrové instituce | Váha |
| --- | --- | --- |
| Velikost | Aktiva celkem | 25 % |
| Propojenost | Závazky ve finančním systému | 8,33 % |
| Aktiva ve finančním systému | 8,33 % |
| Dluhové cenné papíry v oběhu | 8,33 % |
| Rozsah a složitost činností | Hodnota OTC derivátů (pomyslná) | 8,33 % |
| Závazky napříč jurisdikcemi | 8,33 % |
| Pohledávky napříč jurisdikcemi | 8,33 % |
| Povaha obchodní činnosti | Vklady od vkladatelů ze soukromého sektoru v EU | 8,33 % |
| Úvěry poskytnuté příjemcům ze soukromého sektoru v EU | 8,33 % |
| Hodnota domácích plateb | 8,33 % |

Kritérium

Ukazatel pro úvěrové instituce

Váha

Velikost

Aktiva celkem

25 %

Propojenost

Závazky ve finančním systému

8,33 %

Aktiva ve finančním systému

8,33 %

Dluhové cenné papíry v oběhu

8,33 %

Rozsah a složitost činností

Hodnota OTC derivátů (pomyslná)

8,33 %

Závazky napříč jurisdikcemi

8,33 %

Pohledávky napříč jurisdikcemi

8,33 %

Povaha obchodní činnosti

Vklady od vkladatelů ze soukromého sektoru v EU

8,33 %

Úvěry poskytnuté příjemcům ze soukromého sektoru v EU

8,33 %

Hodnota domácích plateb

8,33 %

| 1. | U každého z ukazatelů v tabulce 1 se odpovídající hodnota určí za použití specifikací stanovených v příloze III. |
| --- | --- |

1.

U každého z ukazatelů v tabulce 1 se odpovídající hodnota určí za použití specifikací stanovených v příloze III.

| 2. | Hodnota ukazatele pro každou úvěrovou instituci se vydělí celkovou částkou odpovídající hodnoty ukazatele pro všechny úvěrové instituce povolené v členském státě a jsou-li dostupné příslušné údaje, pro pobočky usazené v dotčeném členském státě, včetně poboček Unie zřízených v daném členském státě. |
| --- | --- |

2.

Hodnota ukazatele pro každou úvěrovou instituci se vydělí celkovou částkou odpovídající hodnoty ukazatele pro všechny úvěrové instituce povolené v členském státě a jsou-li dostupné příslušné údaje, pro pobočky usazené v dotčeném členském státě, včetně poboček Unie zřízených v daném členském státě.

| 3. | Výsledné koeficienty se vynásobí 10 000 pro vyjádření skóre ukazatele v bazických bodech. |
| --- | --- |

3.

Výsledné koeficienty se vynásobí 10 000 pro vyjádření skóre ukazatele v bazických bodech.

| 4. | Každé ze skóre ukazatelů (vyjádřené v bazických bodech) se vynásobí váhou jednotlivých ukazatelů uvedenou v tabulce 1. |
| --- | --- |

4.

Každé ze skóre ukazatelů (vyjádřené v bazických bodech) se vynásobí váhou jednotlivých ukazatelů uvedenou v tabulce 1.

| 5. | Celkové kvantitativní skóre je součtem všech vážených skóre ukazatelů. |
| --- | --- |

5.

Celkové kvantitativní skóre je součtem všech vážených skóre ukazatelů.

---

PŘÍLOHA 2

Tabulka č. 2

Ukazatele pro investiční podniky

| Kritérium | Ukazatel pro investiční podniky |
| --- | --- |
| Velikost | Aktiva celkem |
| Závazky celkem |
| Výnosy z poplatků a provizí celkem |
| Spravovaná aktiva |

Kritérium

Ukazatel pro investiční podniky

Velikost

Aktiva celkem

Závazky celkem

Výnosy z poplatků a provizí celkem

Spravovaná aktiva

---

PŘÍLOHA 3

Tabulka č. 3

Specifikace ukazatelů

| Ukazatel | Oblast působnosti | Specifikace |
| --- | --- | --- |
| Aktiva celkem | Po celém světě | FINREP (IFRS nebo GAAP) → F 01.01, řádek 380, sloupec 010 |
| Závazky celkem | Po celém světě | FINREP (IFRS nebo GAAP) →F 01.02, řádek 300, sloupec 010 |
| Výnosy z poplatků a provizí celkem | Po celém světě | FINREP (IFRS nebo GAAP) →F 02.00, řádek 200, sloupec 010 |
| Spravovaná aktiva | Po celém světě | FINREP (IFRS nebo GAAP) →F 22.02, řádek 010, sloupec 010 |
| Závazky ve finančním systému | Po celém světě | FINREP (IFRS nebo GAAP) → F 20.06, řádky 020 + 030 + 050 + 060 + 100 + 110, sloupec 010, všechny země (osa z) |
| Aktiva ve finančním systému | Po celém světě | FINREP (IFRS nebo GAAP) → F 20.04, řádky 020 + 030 + 050 + 060 + 110 + 120 + 170 + 180, sloupec 010, všechny země (osa z) |
| Dluhové cenné papíry v oběhu | Po celém světě | FINREP (IFRS nebo GAAP) →F 01.02, řádky +050 + 090 + 130, sloupec 010 |
| Hodnota OTC derivátů (pomyslná) | Po celém světě | FINREP (IFRS) → F 10.00, řádky 300 + 310 + 320, sloupec 030 + F 11.00, řádky 510 + 520 + 530, sloupec 030
  FINREP (GAAP) → F 10.00, řádky 300 + 310 + 320, sloupec 030 + F 11.00, řádky 510 + 520 + 530, sloupec 030 |
| Závazky napříč jurisdikcemi | Po celém světě | FINREP (IFRS nebo GAAP) → F 20.06, řádky 010 + 040 + 070, sloupec 010, všechny země kromě domovské země (osa z)
  Poznámka: Do vypočtené hodnoty by neměly být zahrnuty i) vnitropodnikové závazky a ii) závazky zahraničních poboček a dceřiných podniků vůči protistranám v téže hostitelské zemi. |
| Pohledávky napříč jurisdikcemi | Po celém světě | FINREP (IFRS nebo GAAP) → F 20.04, řádky 010 + 040 + 080 + 140, sloupec 010, všechny země kromě domovské země (osa z)
  Poznámka: Do vypočtené hodnoty by neměla být zahrnuta i) vnitropodniková aktiva a ii) aktiva zahraničních poboček a dceřiných podniků vůči protistranám v téže hostitelské zemi. |
| Vklady od vkladatelů ze soukromého sektoru v EU | Pouze EU | FINREP (IFRS nebo GAAP) → F 20.06, řádky 120 + 130, sloupec 010, země EU (osa z) |
| Úvěry poskytnuté příjemcům ze soukromého sektoru v EU | Pouze EU | FINREP (IFRS nebo GAAP) → F 20.04, řádky 190 + 220, sloupec 010, země EU (osa z) |
| Hodnota domácích platebních transakcí | Po celém světě | Platby provedené ve vykazovaném roku (vyjma plateb v rámci skupiny): Tento ukazatel se vypočítá jako hodnota plateb banky zaslaných prostřednictvím všech hlavních platebních systémů, jichž je členem.
  Vykažte celkovou hrubou hodnotu všech hotovostních plateb zaslaných příslušným subjektem prostřednictvím platebních systémů pro velké platby a hrubou hodnotu všech hotovostních plateb zaslaných prostřednictvím korespondentské banky (například pomocí korespondenčního nebo nostro účtu) během vykazovaného roku v každé uvedené měně. Měly by být vykázány všechny platby zaslané prostřednictvím zprostředkovatelské banky bez ohledu na to, jak korespondentská banka skutečně transakci vypořádá. Nezahrnujte vnitroskupinové transakce (tj. transakce zpracovávané uvnitř subjektů nebo mezi různými subjekty v rámci téže skupiny, do níž patří relevantní subjekt). Pokud nejsou k dispozici přesné celkové hodnoty, mohou být vykazována známá nadhodnocení.
  Platby by měly být vykazovány bez ohledu na účel, umístění nebo metodu vypořádání. To zahrnuje mimo jiné hotovostní platby související s deriváty, obchody zajišťujícími financování a transakcemi v cizích měnách. Nezahrnujte hodnotu případných nepeněžních položek vypořádaných v souvislosti s těmito transakcemi. Zahrňte hotovostní platby provedené v zastoupení vykazujícího subjektu, jakož i platby provedené jménem zákazníků (včetně finančních institucí a jiných komerčních zákazníků). Nezahrnujte platby provedené prostřednictvím retailových platebních systémů.
  Zahrňte pouze odchozí platby (tj. vylučte obdržené platby). Zahrňte výši plateb provedených prostřednictvím systému pro zúčtování devizových transakcí (Continuous Linked Settlement – CLS). U plateb, jež nebyly provedeny prostřednictvím CLS, nevykazujte odchozí velkoobchodní platby v čistých hodnotách ani v případě, že daná transakce byla vypořádána na základě čisté hodnoty (tj. všechny velkoobchodní platby provedené prostřednictvím platebních systémů pro velké platby nebo prostřednictvím zástupce se musí vykazovat v hrubé výši). Retailové platby zaslané prostřednictvím platebních systémů pro velké platby nebo prostřednictvím zástupce mohou být vykázány na čistém základě.
  Vykazujte hodnotu v eurech za použití úředního směnného kurzu upřesněného na adrese http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info_contracts/inforeuro/inforeuro_en.cfm (pro měsíční sazby) nebo http://www.ecb.europa.eu/stats/exchange/eurofxref/html/index.en.html (pro denní sazby). |

Ukazatel

Oblast působnosti

Specifikace

Aktiva celkem

Po celém světě

FINREP (IFRS nebo GAAP) → F 01.01, řádek 380, sloupec 010

Závazky celkem

Po celém světě

FINREP (IFRS nebo GAAP) →F 01.02, řádek 300, sloupec 010

Výnosy z poplatků a provizí celkem

Po celém světě

FINREP (IFRS nebo GAAP) →F 02.00, řádek 200, sloupec 010

Spravovaná aktiva

Po celém světě

FINREP (IFRS nebo GAAP) →F 22.02, řádek 010, sloupec 010

Závazky ve finančním systému

Po celém světě

FINREP (IFRS nebo GAAP) → F 20.06, řádky 020 + 030 + 050 + 060 + 100 + 110, sloupec 010, všechny země (osa z)

Aktiva ve finančním systému

Po celém světě

FINREP (IFRS nebo GAAP) → F 20.04, řádky 020 + 030 + 050 + 060 + 110 + 120 + 170 + 180, sloupec 010, všechny země (osa z)

Dluhové cenné papíry v oběhu

Po celém světě

FINREP (IFRS nebo GAAP) →F 01.02, řádky +050 + 090 + 130, sloupec 010

Hodnota OTC derivátů (pomyslná)

Po celém světě

FINREP (IFRS) → F 10.00, řádky 300 + 310 + 320, sloupec 030 + F 11.00, řádky 510 + 520 + 530, sloupec 030

FINREP (GAAP) → F 10.00, řádky 300 + 310 + 320, sloupec 030 + F 11.00, řádky 510 + 520 + 530, sloupec 030

Závazky napříč jurisdikcemi

Po celém světě

FINREP (IFRS nebo GAAP) → F 20.06, řádky 010 + 040 + 070, sloupec 010, všechny země kromě domovské země (osa z)

Poznámka: Do vypočtené hodnoty by neměly být zahrnuty i) vnitropodnikové závazky a ii) závazky zahraničních poboček a dceřiných podniků vůči protistranám v téže hostitelské zemi.

Pohledávky napříč jurisdikcemi

Po celém světě

FINREP (IFRS nebo GAAP) → F 20.04, řádky 010 + 040 + 080 + 140, sloupec 010, všechny země kromě domovské země (osa z)

Poznámka: Do vypočtené hodnoty by neměla být zahrnuta i) vnitropodniková aktiva a ii) aktiva zahraničních poboček a dceřiných podniků vůči protistranám v téže hostitelské zemi.

Vklady od vkladatelů ze soukromého sektoru v EU

Pouze EU

FINREP (IFRS nebo GAAP) → F 20.06, řádky 120 + 130, sloupec 010, země EU (osa z)

Úvěry poskytnuté příjemcům ze soukromého sektoru v EU

Pouze EU

FINREP (IFRS nebo GAAP) → F 20.04, řádky 190 + 220, sloupec 010, země EU (osa z)

Hodnota domácích platebních transakcí

Po celém světě

Platby provedené ve vykazovaném roku (vyjma plateb v rámci skupiny): Tento ukazatel se vypočítá jako hodnota plateb banky zaslaných prostřednictvím všech hlavních platebních systémů, jichž je členem.

Vykažte celkovou hrubou hodnotu všech hotovostních plateb zaslaných příslušným subjektem prostřednictvím platebních systémů pro velké platby a hrubou hodnotu všech hotovostních plateb zaslaných prostřednictvím korespondentské banky (například pomocí korespondenčního nebo nostro účtu) během vykazovaného roku v každé uvedené měně. Měly by být vykázány všechny platby zaslané prostřednictvím zprostředkovatelské banky bez ohledu na to, jak korespondentská banka skutečně transakci vypořádá. Nezahrnujte vnitroskupinové transakce (tj. transakce zpracovávané uvnitř subjektů nebo mezi různými subjekty v rámci téže skupiny, do níž patří relevantní subjekt). Pokud nejsou k dispozici přesné celkové hodnoty, mohou být vykazována známá nadhodnocení.

Platby by měly být vykazovány bez ohledu na účel, umístění nebo metodu vypořádání. To zahrnuje mimo jiné hotovostní platby související s deriváty, obchody zajišťujícími financování a transakcemi v cizích měnách. Nezahrnujte hodnotu případných nepeněžních položek vypořádaných v souvislosti s těmito transakcemi. Zahrňte hotovostní platby provedené v zastoupení vykazujícího subjektu, jakož i platby provedené jménem zákazníků (včetně finančních institucí a jiných komerčních zákazníků). Nezahrnujte platby provedené prostřednictvím retailových platebních systémů.

Zahrňte pouze odchozí platby (tj. vylučte obdržené platby). Zahrňte výši plateb provedených prostřednictvím systému pro zúčtování devizových transakcí (Continuous Linked Settlement – CLS). U plateb, jež nebyly provedeny prostřednictvím CLS, nevykazujte odchozí velkoobchodní platby v čistých hodnotách ani v případě, že daná transakce byla vypořádána na základě čisté hodnoty (tj. všechny velkoobchodní platby provedené prostřednictvím platebních systémů pro velké platby nebo prostřednictvím zástupce se musí vykazovat v hrubé výši). Retailové platby zaslané prostřednictvím platebních systémů pro velké platby nebo prostřednictvím zástupce mohou být vykázány na čistém základě.

Vykazujte hodnotu v eurech za použití úředního směnného kurzu upřesněného na adrese http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info_contracts/inforeuro/inforeuro_en.cfm (pro měsíční sazby) nebo http://www.ecb.europa.eu/stats/exchange/eurofxref/html/index.en.html (pro denní sazby).

---

ROZHODNUTÍ

| 4.3.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 63/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 63/12

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2019/349

ze dne 22. února 2019

o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro vládní zakázky Světové obchodní organizace k přistoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska k revidované Dohodě o vládních zakázkách v souvislosti s jeho vystoupením z Evropské unie

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Unie je stranou revidované Dohody o vládních zakázkách (dále jen „revidovaná dohoda“) a na její členské státy se revidovaná dohoda vztahuje v souladu s právem Unie. |
| --- | --- |

(1)

Unie je stranou revidované Dohody o vládních zakázkách (dále jen „revidovaná dohoda“) a na její členské státy se revidovaná dohoda vztahuje v souladu s právem Unie.

| (2) | Spojené království dne 29. března 2017 oznámilo svůj záměr vystoupit z Unie podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii. Smlouvy se přestanou na Spojené království uplatňovat dnem vstupu v platnost dohody o vystoupení, nebo v případě, že dohoda nebude uzavřena, dva roky od tohoto oznámení, totiž od 30. března 2019, pokud se Evropská rada po dohodě se Spojeným královstvím jednomyslně nerozhodne tuto lhůtu prodloužit. Revidovaná dohoda se od uvedeného dne na Spojené království automaticky přestane uplatňovat. |
| --- | --- |

(2)

Spojené království dne 29. března 2017 oznámilo svůj záměr vystoupit z Unie podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii. Smlouvy se přestanou na Spojené království uplatňovat dnem vstupu v platnost dohody o vystoupení, nebo v případě, že dohoda nebude uzavřena, dva roky od tohoto oznámení, totiž od 30. března 2019, pokud se Evropská rada po dohodě se Spojeným královstvím jednomyslně nerozhodne tuto lhůtu prodloužit. Revidovaná dohoda se od uvedeného dne na Spojené království automaticky přestane uplatňovat.

| (3) | Dne 1. června 2018 Spojené království s podporou Unie požádalo o přistoupení k revidované dohodě. |
| --- | --- |

(3)

Dne 1. června 2018 Spojené království s podporou Unie požádalo o přistoupení k revidované dohodě.

| (4) | Podle čl. XXII odst. 2 revidované dohody může k uvedené dohodě přistoupit kterýkoli člen WTO za podmínek dohodnutých mezi tímto členem a stranami, přičemž tyto podmínky jsou stanoveny v rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky. Přistoupení se má uskutečnit uložením listiny o přistoupení, která obsahuje dohodnuté podmínky, u generálního ředitele WTO. Pro přistupujícího člena vstupuje revidovaná dohoda v platnost třicátým dnem po uložení příslušné listiny o přistoupení. |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. XXII odst. 2 revidované dohody může k uvedené dohodě přistoupit kterýkoli člen WTO za podmínek dohodnutých mezi tímto členem a stranami, přičemž tyto podmínky jsou stanoveny v rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky. Přistoupení se má uskutečnit uložením listiny o přistoupení, která obsahuje dohodnuté podmínky, u generálního ředitele WTO. Pro přistupujícího člena vstupuje revidovaná dohoda v platnost třicátým dnem po uložení příslušné listiny o přistoupení.

| (5) | Závazky Spojeného království týkající se rozsahu přístupu na trh s veřejnými zakázkami, jsou stanoveny v jeho konečné nabídce, která byla stranám revidované dohody rozeslána dne 2. října 2018. |
| --- | --- |

(5)

Závazky Spojeného království týkající se rozsahu přístupu na trh s veřejnými zakázkami, jsou stanoveny v jeho konečné nabídce, která byla stranám revidované dohody rozeslána dne 2. října 2018.

| (6) | Konečná nabídka Spojeného království je adekvátní, protože závazky Spojeného království týkající se rozsahu poskytují Unii maximální rozsah, který má Spojené království v současné době v rámci listiny Unie vypracované Výborem pro vládní zakázky a který odpovídá rozsahu, který má Spojené království v současnosti v rámci listiny Unie jakožto členský stát. Unie by měla poskytnout zacházení na zásadě vzájemnosti a svou listinu upravit tak, aby hospodářským subjektům Spojeného království zajistila odpovídající úroveň přístupu podle revidované dohody. Dále jsou v listině Unie obsažené v dodatku I revidované dohody nezbytná vyjasnění vzhledem k tomu, že se tato listina již nebude na Spojené království vztahovat. Tyto podmínky, uvedené v příloze tohoto rozhodnutí, se stanou součástí podmínek přistoupení Spojeného království k revidované dohodě a budou zohledněny v rozhodnutí o přistoupení Spojeného království, které má Výbor pro vládní zakázky přijmout. |
| --- | --- |

(6)

Konečná nabídka Spojeného království je adekvátní, protože závazky Spojeného království týkající se rozsahu poskytují Unii maximální rozsah, který má Spojené království v současné době v rámci listiny Unie vypracované Výborem pro vládní zakázky a který odpovídá rozsahu, který má Spojené království v současnosti v rámci listiny Unie jakožto členský stát. Unie by měla poskytnout zacházení na zásadě vzájemnosti a svou listinu upravit tak, aby hospodářským subjektům Spojeného království zajistila odpovídající úroveň přístupu podle revidované dohody. Dále jsou v listině Unie obsažené v dodatku I revidované dohody nezbytná vyjasnění vzhledem k tomu, že se tato listina již nebude na Spojené království vztahovat. Tyto podmínky, uvedené v příloze tohoto rozhodnutí, se stanou součástí podmínek přistoupení Spojeného království k revidované dohodě a budou zohledněny v rozhodnutí o přistoupení Spojeného království, které má Výbor pro vládní zakázky přijmout.

| (7) | Je proto vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru pro vládní zakázky v souvislosti s přistoupením Spojeného království k revidované dohodě. |
| --- | --- |

(7)

Je proto vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru pro vládní zakázky v souvislosti s přistoupením Spojeného království k revidované dohodě.

| (8) | V případě existence dohody mezi Spojeným královstvím a Unií o vystoupení, která stanoví přechodné období, během něhož se bude na Spojené království a ve Spojeném království uplatňovat právo Unie, by Unie měla ostatním stranám revidované dohody oznámit, že se Spojené království má během tohoto přechodného období pro účely revidované dohody považovat za členský stát. Revidovaná dohoda by se pak na Spojené království vztahovala do uplynutí dohodnutého přechodného období. V tom případě by Spojené království mělo nejpozději tři měsíce před uplynutím přechodného období předložit aktualizovaný soubor odpovědí na seznam otázek. Výbor pro vládní zakázky tyto aktualizované odpovědi Spojeného království přezkoumá a zváží, jaké rozhodnutí bude v danou dobu nejvhodnější. |
| --- | --- |

(8)

V případě existence dohody mezi Spojeným královstvím a Unií o vystoupení, která stanoví přechodné období, během něhož se bude na Spojené království a ve Spojeném království uplatňovat právo Unie, by Unie měla ostatním stranám revidované dohody oznámit, že se Spojené království má během tohoto přechodného období pro účely revidované dohody považovat za členský stát. Revidovaná dohoda by se pak na Spojené království vztahovala do uplynutí dohodnutého přechodného období. V tom případě by Spojené království mělo nejpozději tři měsíce před uplynutím přechodného období předložit aktualizovaný soubor odpovědí na seznam otázek. Výbor pro vládní zakázky tyto aktualizované odpovědi Spojeného království přezkoumá a zváží, jaké rozhodnutí bude v danou dobu nejvhodnější.

| (9) | I když v době, kdy Výbor pro vládní zakázky rozhodne o přistoupení Spojeného království k revidované dohodě, nebude Spojené království třetí zemí, je v zájmu Unie zajistit, aby revidovaná dohoda vstoupila pro Spojené království v platnost dnem následujícím po dni, kdy se na Spojené království a ve Spojeném království přestane uplatňovat právo Unie. Spojené království zůstává do svého vystoupení z Unie členským státem, který požívá všech práv a je vázán všemi povinnostmi vyplývajícími ze Smluv, včetně dodržování zásady loajální spolupráce. |
| --- | --- |

(9)

I když v době, kdy Výbor pro vládní zakázky rozhodne o přistoupení Spojeného království k revidované dohodě, nebude Spojené království třetí zemí, je v zájmu Unie zajistit, aby revidovaná dohoda vstoupila pro Spojené království v platnost dnem následujícím po dni, kdy se na Spojené království a ve Spojeném království přestane uplatňovat právo Unie. Spojené království zůstává do svého vystoupení z Unie členským státem, který požívá všech práv a je vázán všemi povinnostmi vyplývajícími ze Smluv, včetně dodržování zásady loajální spolupráce.

| (10) | Pokud se bude právo Unie na Spojené království a ve Spojeném království nadále uplatňovat, měly by být Komise oprávněna Výboru pro vládní zakázky do 30 dnů od uložení listiny o přistoupení Spojeného království oznámit jménem Unie, že se revidovaná dohoda na Spojené království i nadále vztahuje v souladu s právem Unie, |
| --- | --- |

(10)

Pokud se bude právo Unie na Spojené království a ve Spojeném království nadále uplatňovat, měly by být Komise oprávněna Výboru pro vládní zakázky do 30 dnů od uložení listiny o přistoupení Spojeného království oznámit jménem Unie, že se revidovaná dohoda na Spojené království i nadále vztahuje v souladu s právem Unie,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postojem, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru pro vládní zakázky, je schválit přistoupení Spojeného království k revidované Dohodě o vládních zakázkách (dále jen „revidovaná dohoda“) s výhradou podmínek stanovených v článku 2 tohoto rozhodnutí a podmínek přistoupení stanovených v příloze tohoto rozhodnutí a s výhradou, že zájmy Unie nebudou negativně ovlivněny postojem ostatních stran revidované dohody.

Článek 2

Podmínkou postoje, který má být zaujat jménem Unie podle článku 1, je to, že rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky musí obsahovat ustanovení, která zajišťují následující:

| 1) | v případě neexistence dohody mezi Spojeným královstvím a Unií o vystoupení, která stanoví přechodné období, může Spojené království uložit listinu o přistoupení u generálního ředitele WTO za předpokladu, že tak učiní:






  a) | ne dříve než 30 dní přede dnem, kdy Spojené království přestane být členským státem, a |
| --- | --- | --- |

1)

v případě neexistence dohody mezi Spojeným královstvím a Unií o vystoupení, která stanoví přechodné období, může Spojené království uložit listinu o přistoupení u generálního ředitele WTO za předpokladu, že tak učiní:

a)

ne dříve než 30 dní přede dnem, kdy Spojené království přestane být členským státem, a

| b) | do šesti měsíců ode dne rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky, neprodlouží-li tento výbor lhůtu pro uložení listiny o přistoupení; |
| --- | --- |

b)

do šesti měsíců ode dne rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky, neprodlouží-li tento výbor lhůtu pro uložení listiny o přistoupení;

| 2) | uložení listiny Spojeného království o přistoupení se považuje za neuskutečněné pro účely čl. XXIV odst. 2 Dohody o vládních zakázkách z roku 1994 a čl. XXII odst. 2 revidované dohody, oznámí-li do 30 dnů po tomto uložení Unie Výboru pro vládní zakázky, že se revidovaná dohoda na Spojené království i nadále vztahuje v souladu s právem Unie. |
| --- | --- |

2)

uložení listiny Spojeného království o přistoupení se považuje za neuskutečněné pro účely čl. XXIV odst. 2 Dohody o vládních zakázkách z roku 1994 a čl. XXII odst. 2 revidované dohody, oznámí-li do 30 dnů po tomto uložení Unie Výboru pro vládní zakázky, že se revidovaná dohoda na Spojené království i nadále vztahuje v souladu s právem Unie.

Článek 3

V případě, že se právo Unie bude na Spojené království a ve Spojeném království nadále uplatňovat, je Komise oprávněna Výboru pro vládní zakázky jménem Unie do 30 dnů od uložení listiny Spojeného království o přistoupení oznámit, že se revidovaná dohoda na Spojené království i nadále vztahuje v souladu s právem Unie.

Článek 4

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 22. února 2019.

Za Radu

předseda

G. CIAMBA

---

PŘÍLOHA

PODMÍNKY EU PRO SAMOSTATNÉ PŘISTOUPENÍ SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ K DOHODĚ O VLÁDNÍCH ZAKÁZKÁCH

Poté, co Dohoda o vládních zakázkách vstoupí v platnost samostatně pro Spojené království:

| — | se bod 1 oddílu 2 („Veřejní zadavatelé z řad ústředních orgánů státní správy členských států EU“) přílohy 1 dodatku I závazků Evropské unie v revidované Dohodě nahrazuje tímto:







  „1. | Pro zboží, služby, dodavatele a poskytovatele služeb z Lichtenštejnska, Švýcarska, Islandu, Norska, Nizozemska, pokud jde o Arubu, a ze Spojeného království, zakázky zadávané veškerými veřejnými zadavateli z řad ústředních orgánů státní správy členských států EU. Níže uvedený seznam je orientační.“, |
| --- | --- | --- |

—

se bod 1 oddílu 2 („Veřejní zadavatelé z řad ústředních orgánů státní správy členských států EU“) přílohy 1 dodatku I závazků Evropské unie v revidované Dohodě nahrazuje tímto:

„1.

| — | se oddíl 2 přílohy 6 dodatku I závazků Evropské unie v revidované Dohodě nahrazuje tímto:


  „Na koncesní smlouvy na stavební práce uzavírané zadavateli uvedenými v přílohách 1 a 2 se vztahuje národní zacházení pro poskytovatele stavebních služeb z Islandu, Lichtenštejnska, Norska, Nizozemska, pokud jde o Arubu, Švýcarska, Černé Hory a Spojeného království, pokud hodnota zakázky dosahuje alespoň 5 000 000 ZPČ, a pro poskytovatele stavebních služeb z Koreje, pokud hodnota zakázky dosahuje alespoň 15 000 000 ZPČ.“. |
| --- | --- |

—

se oddíl 2 přílohy 6 dodatku I závazků Evropské unie v revidované Dohodě nahrazuje tímto:

„Na koncesní smlouvy na stavební práce uzavírané zadavateli uvedenými v přílohách 1 a 2 se vztahuje národní zacházení pro poskytovatele stavebních služeb z Islandu, Lichtenštejnska, Norska, Nizozemska, pokud jde o Arubu, Švýcarska, Černé Hory a Spojeného království, pokud hodnota zakázky dosahuje alespoň 5 000 000 ZPČ, a pro poskytovatele stavebních služeb z Koreje, pokud hodnota zakázky dosahuje alespoň 15 000 000 ZPČ.“.

| — | Poznámka pod čarou k názvu „Evropská unie“ dodatku I příloh závazků Evropské unie v revidované dohodě a názvu „Evropská unie“ v dohodě z roku 1994 zahrnuje tuto poznámku pod čarou:


  „Všechny odkazy na veřejné zadavatele a zadavatele Spojeného království, které jsou v současnosti obsaženy v přílohách dodatku I závazků Evropské unie, jsou zastaralé“. |
| --- | --- |

—

Poznámka pod čarou k názvu „Evropská unie“ dodatku I příloh závazků Evropské unie v revidované dohodě a názvu „Evropská unie“ v dohodě z roku 1994 zahrnuje tuto poznámku pod čarou:

„Všechny odkazy na veřejné zadavatele a zadavatele Spojeného království, které jsou v současnosti obsaženy v přílohách dodatku I závazků Evropské unie, jsou zastaralé“.

---