# Eiropas Savienības L 100/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 100 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 11. aprīlis |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 100

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 11. aprīlis

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/572 (2019. gada 8. aprīlis) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu grozījumu Nolīgumā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentēšanā | 1 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/573 (2019. gada 8. aprīlis) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgu Trešo papildprotokolu Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai | 3 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/574 (2019. gada 4. aprīlis) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā Paška sol (ACVN) | 5 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/575 (2019. gada 4. aprīlis), ar ko nosaukumam Cebreros (ACVN) piešķir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantā minēto aizsardzību | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/576 (2019. gada 10. aprīlis), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu par Krievijas, Trinidādas un Tobāgo un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta maisījumu importu | 7 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/577 (2019. gada 8. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Kipras Republika | 42 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/578 (2019. gada 8. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Dānijas Karaliste | 43 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/579 (2019. gada 8. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Luksemburgas Lielhercogiste | 44 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/580 (2019. gada 8. aprīlis), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika | 45 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/581 (2019. gada 8. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Grieķijas Republika | 46 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/582 (2019. gada 3. aprīlis), ar kuru atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 510/2011 apstiprina vai groza vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus jaunu vieglo komerciālo transportlīdzekļu ražotājiem attiecībā uz 2017. kalendāro gadu un Volkswagen grupai, tostarp tās dalībniekiem, attiecībā uz 2014., 2015. un 2016. kalendāro gadu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 2342)

   (
  1
  ) | 47 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/583 (2019. gada 3. aprīlis), ar kuru atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 443/2009 apstiprina vai groza vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus vieglo automobiļu ražotājiem attiecībā uz 2017. kalendāro gadu un dažiem Volkswagen grupai piederošiem ražotājiem attiecībā uz 2014., 2015. un 2016. kalendāro gadu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 2359)

   (
  1
  ) | 66 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/572 (2019. gada 8. aprīlis) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu grozījumu Nolīgumā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentēšanā

1

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/573 (2019. gada 8. aprīlis) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgu Trešo papildprotokolu Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

3

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/574 (2019. gada 4. aprīlis) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā Paška sol (ACVN)

5

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/575 (2019. gada 4. aprīlis), ar ko nosaukumam Cebreros (ACVN) piešķir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantā minēto aizsardzību

6

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/576 (2019. gada 10. aprīlis), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu par Krievijas, Trinidādas un Tobāgo un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta maisījumu importu

7

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/577 (2019. gada 8. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Kipras Republika

42

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/578 (2019. gada 8. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Dānijas Karaliste

43

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/579 (2019. gada 8. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Luksemburgas Lielhercogiste

44

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/580 (2019. gada 8. aprīlis), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika

45

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/581 (2019. gada 8. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Grieķijas Republika

46

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/582 (2019. gada 3. aprīlis), ar kuru atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 510/2011 apstiprina vai groza vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus jaunu vieglo komerciālo transportlīdzekļu ražotājiem attiecībā uz 2017. kalendāro gadu un Volkswagen grupai, tostarp tās dalībniekiem, attiecībā uz 2014., 2015. un 2016. kalendāro gadu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 2342)

   (
  1
  )

2

Volkswagen

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 2342)

1

47

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/583 (2019. gada 3. aprīlis), ar kuru atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 443/2009 apstiprina vai groza vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus vieglo automobiļu ražotājiem attiecībā uz 2017. kalendāro gadu un dažiem Volkswagen grupai piederošiem ražotājiem attiecībā uz 2014., 2015. un 2016. kalendāro gadu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 2359)

   (
  1
  )

2

Volkswagen

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 2359)

1

66

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 11.4.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/572

(2019. gada 8. aprīlis)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu grozījumu Nolīgumā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentēšanā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/61 (2) Nolīguma starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentēšanā 1. grozījums (“1. grozījums”) tika parakstīts 2017. gada 13. decembrī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/61 (2) Nolīguma starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentēšanā 1. grozījums (“1. grozījums”) tika parakstīts 2017. gada 13. decembrī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

| (2) | 1. grozījums paplašina tās sadarbības jomas starp Nolīguma starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentēšanā (“nolīgums”) Pusēm, kurās var piemērot abpusēji atzītos apstiprinājumus un atbilstības atzīšanu, lai nodrošinātu optimālu resursu izmantošanu un samērīgus izmaksu ietaupījumus, vienlaikus saglabājot augstu gaisa transporta drošības līmeni. |
| --- | --- |

(2)

1. grozījums paplašina tās sadarbības jomas starp Nolīguma starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentēšanā (“nolīgums”) Pusēm, kurās var piemērot abpusēji atzītos apstiprinājumus un atbilstības atzīšanu, lai nodrošinātu optimālu resursu izmantošanu un samērīgus izmaksu ietaupījumus, vienlaikus saglabājot augstu gaisa transporta drošības līmeni.

| (3) | 1. grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

1. grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā apstiprina Nolīguma starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentēšanā 1. grozījumu (3).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz 1. grozījuma 3. pantā paredzēto paziņojumu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2019. gada 8. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  2018. gada 13. decembra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2018/61 (2017. gada 21. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu grozījumu Nolīgumā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentēšanā (OV L 11, 16.1.2018., 1. lpp.).

2

(3)  Nolīguma 1. grozījuma teksts ir publicēts OV L 11, 16.1.2018., 3. lpp., kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.

3

---

| 11.4.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/3

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/573

(2019. gada 8. aprīlis)

par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgu Trešo papildprotokolu Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, 100. panta 2. punktu un 207. un 211. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu,

ņemot vērā Aktu par Horvātijas Republikas pievienošanos un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses (2) (“Vispārējais nolīgums”), tika parakstīts 1997. gada 8. decembrī un stājās spēkā 2000. gada 1. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses (2) (“Vispārējais nolīgums”), tika parakstīts 1997. gada 8. decembrī un stājās spēkā 2000. gada 1. oktobrī.

| (2) | Saskaņā ar Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu par Horvātijas pievienošanos Vispārējam nolīgumam jāvienojas Vispārējā nolīguma protokolā, ko noslēdz Padome, pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un Meksikas Savienotās Valstis. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu par Horvātijas pievienošanos Vispārējam nolīgumam jāvienojas Vispārējā nolīguma protokolā, ko noslēdz Padome, pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un Meksikas Savienotās Valstis.

| (3) | Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Meksikas Savienotajām Valstīm, lai noslēgtu Trešo papildprotokolu, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”). Sarunas tika sekmīgi pabeigtas un protokols saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/2024 (3) parakstīts 2018. gada 27. novembrī. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Meksikas Savienotajām Valstīm, lai noslēgtu Trešo papildprotokolu, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”). Sarunas tika sekmīgi pabeigtas un protokols saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/2024 (3) parakstīts 2018. gada 27. novembrī.

| (4) | Protokols būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(4)

Protokols būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības un tās dalībvalstu vārdā tiek apstiprināts Trešais papildprotokols Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (4).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības un tās dalībvalstu vārdā sniedz protokola 5. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu (5).

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2019. gada 8. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  2019. gada 12. februāra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  
  OV L 276, 28.10.2000., 45. lpp.

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2018/2024 (2018. gada 22. maijs) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Trešo papildprotokolu Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (OV L 325, 20.12.2018., 1. lpp.).

3

(4)  Protokola teksts ir publicēts OV L 325, 20.12.2018., 3. lpp., kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.

4

(5)  Protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

REGULAS

| 11.4.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/574

(2019. gada 4. aprīlis)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā “Paška sol” (ACVN)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Horvātijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Paška sol”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Horvātijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Paška sol”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Paška sol” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Paška sol” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Paška sol” (ACVN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 2.6. grupas “Sāls” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 4. aprīlī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 449, 13.12.2018., 17. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 11.4.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/575

(2019. gada 4. aprīlis),

ar ko nosaukumam “Cebreros” (ACVN) piešķir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantā minēto aizsardzību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 99. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 2. un 3. punktu Komisija ir izskatījusi Spānijas iesniegto pieteikumu reģistrēt nosaukumu “Cebreros”, un pēc tam tas ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 2. un 3. punktu Komisija ir izskatījusi Spānijas iesniegto pieteikumu reģistrēt nosaukumu “Cebreros”, un pēc tam tas ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu nosaukums “Cebreros” būtu jāaizsargā un jāieraksta tās pašas regulas 104. pantā minētajā reģistrā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu nosaukums “Cebreros” būtu jāaizsargā un jāieraksta tās pašas regulas 104. pantā minētajā reģistrā.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo nosaukumam “Cebreros” (ACVN) piešķir aizsardzību.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 4. aprīlī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV C 438, 5.12.2018., 2. lpp.

2

---

| 11.4.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/576

(2019. gada 10. aprīlis),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu par Krievijas, Trinidādas un Tobāgo un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta maisījumu importu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriedusies ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (“pamatregula”) 5. pantu, Eiropas Komisija 2018. gada 13. augustā sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Krievijas, Trinidādas un Tobāgo un Amerikas Savienoto Valstu (“attiecīgās valstis”) izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta maisījumu importu Savienībā. Paziņojums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (“pamatregula”) 5. pantu, Eiropas Komisija 2018. gada 13. augustā sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Krievijas, Trinidādas un Tobāgo un Amerikas Savienoto Valstu (“attiecīgās valstis”) izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta maisījumu importu Savienībā. Paziņojums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (2) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2018. gada 29. jūnijāFertilizers Europe (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no urīnvielas un amonija nitrāta (“UAN”) maisījumu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2018. gada 29. jūnijāFertilizers Europe (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no urīnvielas un amonija nitrāta (“UAN”) maisījumu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

Fertilizers Europe

1.2.   Reģistrācija

Reģistrācija

| (3) | Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu Komisija ar 2019. gada 20. marta Īstenošanas regulu (ES) 2019/455 (3) (“reģistrācijas regula”) noteica, ka attiecīgā ražojuma importam jāpiemēro reģistrācija. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu Komisija ar 2019. gada 20. marta Īstenošanas regulu (ES) 2019/455 (3) (“reģistrācijas regula”) noteica, ka attiecīgā ražojuma importam jāpiemēro reģistrācija.

3

1.3.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (4) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un iestādes Krievijas Federācijā (“Krievija”), Trinidādā un Tobāgo (“TT”) un Amerikas Savienotajās Valstīs (“ASV”), kā arī zināmos importētājus un asociācijas, kas pārstāv lietotāju intereses, un citas asociācijas, kuras šis jautājums skar, un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(4)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un iestādes Krievijas Federācijā (“Krievija”), Trinidādā un Tobāgo (“TT”) un Amerikas Savienotajās Valstīs (“ASV”), kā arī zināmos importētājus un asociācijas, kas pārstāv lietotāju intereses, un citas asociācijas, kuras šis jautājums skar, un aicināja tos piedalīties.

| (5) | Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. |
| --- | --- |

(5)

Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

| (6) | Krievijas un ASV ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka sūdzībai nav pamata un nav pietiekamu pierādījumu par dempingu un kaitējumu, kas attaisnotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(6)

Krievijas un ASV ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka sūdzībai nav pamata un nav pietiekamu pierādījumu par dempingu un kaitējumu, kas attaisnotu izmeklēšanas sākšanu.

| (7) | Komisija noraidīja abus apgalvojumus. Komisija veica pārbaudi un vēlreiz pārliecinājās, ka ir pareizi secinājumi, kas izdarīti lietas materiāliem pievienotajā piezīmē attiecībā uz pamatojumu, kas bija pieejama ieinteresētajām personām, proti, sūdzība tika iesniegta to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no UAN ražošanas kopējā apjoma Savienībā. Turklāt Komisija veica sūdzības pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 5. pantu, secinot, ka prasības attiecībā uz izmeklēšanas sākšanu bija izpildītas, proti, ka sūdzībā sniegto pierādījumu atbilstība un precizitāte bija pietiekama. Saskaņā ar pamatregulas 5. panta 2. punktu sūdzībā jāietver minētajā punktā norādītā informācija, ciktāl tā sūdzības iesniedzējam ir saprātīgi pieejama. Pamatojoties uz sniegtajiem pierādījumiem, Komisija pašas veiktā novērtējuma rezultātā atzina, kā šī prasība ir ievērota. |
| --- | --- |

(7)

Komisija noraidīja abus apgalvojumus. Komisija veica pārbaudi un vēlreiz pārliecinājās, ka ir pareizi secinājumi, kas izdarīti lietas materiāliem pievienotajā piezīmē attiecībā uz pamatojumu, kas bija pieejama ieinteresētajām personām, proti, sūdzība tika iesniegta to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no UAN ražošanas kopējā apjoma Savienībā. Turklāt Komisija veica sūdzības pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 5. pantu, secinot, ka prasības attiecībā uz izmeklēšanas sākšanu bija izpildītas, proti, ka sūdzībā sniegto pierādījumu atbilstība un precizitāte bija pietiekama. Saskaņā ar pamatregulas 5. panta 2. punktu sūdzībā jāietver minētajā punktā norādītā informācija, ciktāl tā sūdzības iesniedzējam ir saprātīgi pieejama. Pamatojoties uz sniegtajiem pierādījumiem, Komisija pašas veiktā novērtējuma rezultātā atzina, kā šī prasība ir ievērota.

1.4.   Atlase

Atlase

| (8) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.4.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (9) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir nolēmusi ierobežot izmeklējamo Savienības ražotāju skaitu līdz samērīgam skaitam, piemērojot atlasi, un ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Veicot pamatojuma novērtējuma analīzi pirms procedūras sākšanas, Komisija, pamatojoties uz Savienības ražotāju paziņoto ražošanas apjomu un pārdošanas apjomu Savienībā, izveidoja pagaidu izlasi. Šādi izveidotajā pagaidu izlasē bija trīs Savienības ražotāji, kas saskaņā ar pieejamo informāciju veidoja aptuveni 70 % no Savienības ražošanas un pārdošanas apjoma. Sīkāka informācija par šo pagaidu izlasi tika iekļauta dokumentos, kuri bija pieejami ieinteresētajām personām, un Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(9)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir nolēmusi ierobežot izmeklējamo Savienības ražotāju skaitu līdz samērīgam skaitam, piemērojot atlasi, un ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Veicot pamatojuma novērtējuma analīzi pirms procedūras sākšanas, Komisija, pamatojoties uz Savienības ražotāju paziņoto ražošanas apjomu un pārdošanas apjomu Savienībā, izveidoja pagaidu izlasi. Šādi izveidotajā pagaidu izlasē bija trīs Savienības ražotāji, kas saskaņā ar pieejamo informāciju veidoja aptuveni 70 % no Savienības ražošanas un pārdošanas apjoma. Sīkāka informācija par šo pagaidu izlasi tika iekļauta dokumentos, kuri bija pieejami ieinteresētajām personām, un Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes.

| (10) | Neilgi pēc procedūras sākšanas viens no provizoriski atlasītajiem ražotājiem – Yara Sluiskil B.V. – informēja Komisiju, ka nevēlas sadarboties. Turklāt divi Savienības ražotāji savas atbildes uz pirmsprocedūras pamatojuma novērtējumu nosūtīja pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par procedūras sākšanu. Komisija ņēma vērā minēto Savienības ražotāju datus par ražošanas un pārdošanas apjomu, lai noteiktu galīgo izlasi. |
| --- | --- |

(10)

Neilgi pēc procedūras sākšanas viens no provizoriski atlasītajiem ražotājiem – Yara Sluiskil B.V. – informēja Komisiju, ka nevēlas sadarboties. Turklāt divi Savienības ražotāji savas atbildes uz pirmsprocedūras pamatojuma novērtējumu nosūtīja pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par procedūras sākšanu. Komisija ņēma vērā minēto Savienības ražotāju datus par ražošanas un pārdošanas apjomu, lai noteiktu galīgo izlasi.

Yara Sluiskil B.V.

| (11) | Vairākas ieinteresētās personas sniedza papildu piezīmes attiecībā uz provizorisko izlasi. Komisija izskatīja šīs piezīmes un skaidrojumā, ko tā 2018. gada 5. septembrī pievienoja lietas atklātajiem dokumentiem, izskaidroja, kāpēc minētās piezīmes neietekmē galīgo izlasi. |
| --- | --- |

(11)

Vairākas ieinteresētās personas sniedza papildu piezīmes attiecībā uz provizorisko izlasi. Komisija izskatīja šīs piezīmes un skaidrojumā, ko tā 2018. gada 5. septembrī pievienoja lietas atklātajiem dokumentiem, izskaidroja, kāpēc minētās piezīmes neietekmē galīgo izlasi.

| (12) | Līdz ar to tika saglabāta Komisijas pieeja piemērot atlasi saskaņā ar antidempinga pamatregulas 17. pantu, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(12)

Līdz ar to tika saglabāta Komisijas pieeja piemērot atlasi saskaņā ar antidempinga pamatregulas 17. pantu, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā izmeklēšanas periodā.

| (13) | Tā kā Yara Sluiskil B.V. nevēlējās sadarboties, Komisija nolēma to aizstāt ar OCI Nitrogen. Savienības ražotāju galīgā izlase, kura ietilpa AB Achema, Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy S.A. un OCI Nitrogen B.V., veidoja vairāk nekā 50 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma un pārdošanas apjoma Savienībā. Izlase pienācīgi atspoguļo konkrēto Savienības nozari. |
| --- | --- |

(13)

Tā kā Yara Sluiskil B.V. nevēlējās sadarboties, Komisija nolēma to aizstāt ar OCI Nitrogen. Savienības ražotāju galīgā izlase, kura ietilpa AB Achema, Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy S.A. un OCI Nitrogen B.V., veidoja vairāk nekā 50 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma un pārdošanas apjoma Savienībā. Izlase pienācīgi atspoguļo konkrēto Savienības nozari.

Yara Sluiskil B.V.

OCI Nitrogen

AB Achema

Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy S.A.

OCI Nitrogen B.V.

1.4.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (14) | Lai lemtu par to, vai ir jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītus importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(14)

Lai lemtu par to, vai ir jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītus importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (15) | Ieinteresēto personu statusā pieteicās vairāki nesaistīti importētāji, bet tikai trīs no tiem sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā saņemto atbilžu nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav nepieciešama. Visi trīs importētāji tika aicināti aizpildīt anketu. |
| --- | --- |

(15)

Ieinteresēto personu statusā pieteicās vairāki nesaistīti importētāji, bet tikai trīs no tiem sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā saņemto atbilžu nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav nepieciešama. Visi trīs importētāji tika aicināti aizpildīt anketu.

1.4.3.   Ražotāju eksportētāju atlase Krievijā, TT un ASV

Ražotāju eksportētāju atlase Krievijā, TT un ASV

| (16) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos Krievijas, TT un ASV ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Krievijas Federācijas misijai Eiropas Savienībā, Trinidādas un Tobāgo misijai Eiropas Savienībā un Amerikas Savienoto Valstu misijai Eiropas Savienībā noteikt citus ražotājus eksportētājus, ja tādi ir, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai sazināties ar tiem. |
| --- | --- |

(16)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos Krievijas, TT un ASV ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Krievijas Federācijas misijai Eiropas Savienībā, Trinidādas un Tobāgo misijai Eiropas Savienībā un Amerikas Savienoto Valstu misijai Eiropas Savienībā noteikt citus ražotājus eksportētājus, ja tādi ir, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai sazināties ar tiem.

| (17) | Divi ražotāji eksportētāji Krievijā, viens ražotājs eksportētājs TT un viens ražotājs eksportētājs ASV sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. |
| --- | --- |

(17)

Divi ražotāji eksportētāji Krievijā, viens ražotājs eksportētājs TT un viens ražotājs eksportētājs ASV sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē.

| (18) | Ņemot vērā ražotāju eksportētāju atbilžu nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā ražotāju eksportētāju atbilžu nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

| (19) | Visi attiecīgie zināmie ražotāji eksportētāji un attiecīgo valstu iestādes ar 2018. gada 21. augusta notu tika informēti par izmeklējamo uzņēmumu atlasi. Nekādas piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(19)

Visi attiecīgie zināmie ražotāji eksportētāji un attiecīgo valstu iestādes ar 2018. gada 21. augusta notu tika informēti par izmeklējamo uzņēmumu atlasi. Nekādas piezīmes netika saņemtas.

1.5.   Atbildes uz anketas jautājumiem

Atbildes uz anketas jautājumiem

| (20) | Komisija nosūtīja anketas trim atlasītajiem Savienības ražotājiem, sūdzības iesniedzējam, trim nesaistītajiem importētājiem, kuri bija pieteikušies, četriem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs un visām lietotāju asociācijām un ekonomikas dalībniekiem, kas bija pieteikušies un pieprasījuši anketu. |
| --- | --- |

(20)

Komisija nosūtīja anketas trim atlasītajiem Savienības ražotājiem, sūdzības iesniedzējam, trim nesaistītajiem importētājiem, kuri bija pieteikušies, četriem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs un visām lietotāju asociācijām un ekonomikas dalībniekiem, kas bija pieteikušies un pieprasījuši anketu.

| (21) | Sūdzības iesniedzējs sūdzībā attiecībā uz attiecīgo ražojumu sniedza pietiekamus pierādījumus par izejmateriālu tirgus izkropļojumiem Krievijā. Tāpēc, kā tika norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, izmeklēšana attiecas uz šiem izkropļojumiem saistībā ar izejmateriāliem, lai noteiktu, vai attiecībā uz Krieviju piemērot pamatregulas 7. panta 2.a punkta un 2.b punkta noteikumus. Šā iemesla dēļ Komisija nosūtīja papildu anketu Krievijas valdībai (“KV”). |
| --- | --- |

(21)

Sūdzības iesniedzējs sūdzībā attiecībā uz attiecīgo ražojumu sniedza pietiekamus pierādījumus par izejmateriālu tirgus izkropļojumiem Krievijā. Tāpēc, kā tika norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, izmeklēšana attiecas uz šiem izkropļojumiem saistībā ar izejmateriāliem, lai noteiktu, vai attiecībā uz Krieviju piemērot pamatregulas 7. panta 2.a punkta un 2.b punkta noteikumus. Šā iemesla dēļ Komisija nosūtīja papildu anketu Krievijas valdībai (“KV”).

| (22) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim atlasītajiem Savienības ražotājiem, Fertilizers Europe, trim nesaistītiem importētājiem, četriem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs un septiņpadsmit dažādiem ekonomikas dalībniekiem, no kuriem daži pārstāvēja lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(22)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim atlasītajiem Savienības ražotājiem, Fertilizers Europe, trim nesaistītiem importētājiem, četriem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs un septiņpadsmit dažādiem ekonomikas dalībniekiem, no kuriem daži pārstāvēja lietotāju intereses.

Fertilizers Europe

| (23) | Atbilde uz anketas jautājumiem tika saņemta arī no KV. Tomēr KV atbilde bija ļoti nepilnīga, un tajā trūka pamatinformācijas, kas Komisijai bija vajadzīga, lai pārbaudītu apgalvojumus par izejmateriālu tirgus izkropļojumiem Krievijā un novērtētu, vai kaitējuma novēršanai pietiktu ar maksājumu, kurš ir zemāks par dempinga starpību. KV neatbildēja uz Komisijas pieprasījumu par atbildē uz anketas jautājumiem sniegto datu pārbaudi uz vietas. |
| --- | --- |

(23)

Atbilde uz anketas jautājumiem tika saņemta arī no KV. Tomēr KV atbilde bija ļoti nepilnīga, un tajā trūka pamatinformācijas, kas Komisijai bija vajadzīga, lai pārbaudītu apgalvojumus par izejmateriālu tirgus izkropļojumiem Krievijā un novērtētu, vai kaitējuma novēršanai pietiktu ar maksājumu, kurš ir zemāks par dempinga starpību. KV neatbildēja uz Komisijas pieprasījumu par atbildē uz anketas jautājumiem sniegto datu pārbaudi uz vietas.

| (24) | Komisija ar divām notām (2018. gada 22. oktobrī un 19. decembrī) informēja KV par atbildes uz anketas jautājumiem nepilnīgumu un par atbildes nesniegšanu uz Komisijas pieprasījumu pārbaudīt iesniegtos datus. Komisija norādīja, ka, KV nesniedzot vajadzīgo informāciju, Komisija secinājumus par izejmateriālu tirgus izkropļojumiem Krievijā izdarīs, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Pēc šīm notām KV tik un tā neiesniedza vajadzīgo informāciju. |
| --- | --- |

(24)

Komisija ar divām notām (2018. gada 22. oktobrī un 19. decembrī) informēja KV par atbildes uz anketas jautājumiem nepilnīgumu un par atbildes nesniegšanu uz Komisijas pieprasījumu pārbaudīt iesniegtos datus. Komisija norādīja, ka, KV nesniedzot vajadzīgo informāciju, Komisija secinājumus par izejmateriālu tirgus izkropļojumiem Krievijā izdarīs, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Pēc šīm notām KV tik un tā neiesniedza vajadzīgo informāciju.

1.6.   Pārbaudes apmeklējumi

Pārbaudes apmeklējumi

| (25) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, izejmateriālu tirgus izkropļojumus saistībā ar attiecīgo ražojumu Krievijā, radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās.






  (a) | Savienības ražotāji un to asociācijas






  — | AB Achema, Jonava, Lietuva |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, izejmateriālu tirgus izkropļojumus saistībā ar attiecīgo ražojumu Krievijā, radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās.

(a)

Savienības ražotāji un to asociācijas

—

AB Achema, Jonava, Lietuva

AB Achema, Jonava

| — | Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy S. A., Pulawy, Polija |
| --- | --- |

—

Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy S. A., Pulawy, Polija

Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy S. A.

Pulawy

| — | OCI Nitrogen BV, Geleen, Nīderlande |
| --- | --- |

—

OCI Nitrogen BV, Geleen, Nīderlande

OCI Nitrogen BV

Geleen

| — | Fertilizers Europe, Brussels, Beļģija |
| --- | --- |

—

Fertilizers Europe, Brussels, Beļģija

Fertilizers Europe

Brussels

| (b) | Nesaistīti importētāji






  — | UnionInvivo, Paris, Francija |
| --- | --- | --- |

(b)

Nesaistīti importētāji

—

UnionInvivo, Paris, Francija

UnionInvivo

Paris

| — | Interore, Wavre, Beļģija |
| --- | --- |

—

Interore, Wavre, Beļģija

Interore

Wavre

| (c) | Ražotāji eksportētāji | Krievijas ražotāji eksportētāji | Acron Group:






  — | PJSC Acron (“
  Acron
  ”), Veliky Novgorod, Krievija (ražotājs) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

Ražotāji eksportētāji

Krievijas ražotāji eksportētāji

Acron Group:

Acron Group

—

PJSC Acron (“
  Acron
  ”), Veliky Novgorod, Krievija (ražotājs)

PJSC Acron

Acron

Veliky Novgorod

| — | Agronova Belgorod (“
  Agronova
  ”), Moscow, Krievija (iekšzemes tirgotājs) |
| --- | --- |

—

Agronova Belgorod (“
  Agronova
  ”), Moscow, Krievija (iekšzemes tirgotājs)

Agronova Belgorod

Agronova

Moscow

| | EuroChem Group:






  — | Novomoskovsky Azot, JSC, Novomoskovsk, Krievija (ražotājs) |
| --- | --- | --- |

EuroChem Group:

EuroChem Group

—

Novomoskovsky Azot, JSC, Novomoskovsk, Krievija (ražotājs)

Novomoskovsky Azot

JSC

Novomoskovsk

| — | Nevinnomyssky Azot, JSC, Nevinnomyssk, Krievija (ražotājs) |
| --- | --- |

—

Nevinnomyssky Azot, JSC, Nevinnomyssk, Krievija (ražotājs)

Nevinnomyssky Azot

JSC

Nevinnomyssk

| — | EuroChem Trading Russia, Moscow, Krievija (iekšzemes tirgotājs) |
| --- | --- |

—

EuroChem Trading Russia, Moscow, Krievija (iekšzemes tirgotājs)

EuroChem Trading Russia

Moscow

| | TT ražotājs eksportētājs






  — | Methanol Holdings (Trinidad) Limited (“
  MTHL
  ”), Point Lisas, TT |
| --- | --- | --- |

TT ražotājs eksportētājs

—

Methanol Holdings (Trinidad) Limited (“
  MTHL
  ”), Point Lisas, TT

Methanol Holdings

Trinidad

Limited

MTHL

Point Lisas

| | ASV ražotājs eksportētājs






  — | CF Industries Holdings, Inc. (“
  CFI
  ”), Deerfield, Illinois, ASV |
| --- | --- | --- |

ASV ražotājs eksportētājs

—

CF Industries Holdings, Inc. (“
  CFI
  ”), Deerfield, Illinois, ASV

CF Industries Holdings, Inc

CFI

Deerfield

Illinois

| (d) | Saistītie importētāji






  — | Acron France SAS (“
  Acron SAS
  ”), Paris, Francija (ar Acron Group saistīts importētājs) |
| --- | --- | --- |

(d)

Saistītie importētāji

—

Acron France SAS (“
  Acron SAS
  ”), Paris, Francija (ar Acron Group saistīts importētājs)

Acron France SAS

Acron SAS

Paris

Acron Group

| — | EuroChem Agro GmbH, Mannheim, Vācija (ar EuroChem Group saistīts importētājs) |
| --- | --- |

—

EuroChem Agro GmbH, Mannheim, Vācija (ar EuroChem Group saistīts importētājs)

EuroChem Agro GmbH

Mannheim

EuroChem Group

| — | EuroChem Agro France SAS, Paris, Francija (ar EuroChem Group saistīts importētājs) |
| --- | --- |

—

EuroChem Agro France SAS, Paris, Francija (ar EuroChem Group saistīts importētājs)

EuroChem Agro France SAS

Paris

EuroChem Group

| — | Helm AG (“
  HAG
  ”), Hamburg, Vācija (ar MHTL saistīts importētājs) |
| --- | --- |

—

Helm AG (“
  HAG
  ”), Hamburg, Vācija (ar MHTL saistīts importētājs)

Helm AG

HAG

Hamburg

MHTL

| — | Helm Engrais France (“
  HEF
  ”), Paris, Francija (ar MHTL saistīts importētājs |
| --- | --- |

—

Helm Engrais France (“
  HEF
  ”), Paris, Francija (ar MHTL saistīts importētājs

Helm Engrais France

HEF

Paris

MHTL

| (e) | Saistītie eksportētāji






  — | Acron Switzerland AG (“
  Acron AG
  ”), Baar, Šveice (ar Acron Group saistīts eksportētājs) |
| --- | --- | --- |

(e)

Saistītie eksportētāji

—

Acron Switzerland AG (“
  Acron AG
  ”), Baar, Šveice (ar Acron Group saistīts eksportētājs)

Acron Switzerland AG

Acron AG

Baar

Acron Group

| — | EuroChem Trading GmbH, Zug, Šveice (ar EuroChem Group saistīts eksportētājs) |
| --- | --- |

—

EuroChem Trading GmbH, Zug, Šveice (ar EuroChem Group saistīts eksportētājs)

EuroChem Trading GmbH

Zug

EuroChem Group

1.7.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (26) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(26)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (27) | Attiecīgais ražojums ir Krievijas, TT un ASV izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta maisījumi ūdens vai amonjaka šķīdumā, kurus patlaban klasificē ar KN kodu 3102 80 00 (“attiecīgais ražojums” jeb “UAN”). |
| --- | --- |

(27)

Attiecīgais ražojums ir Krievijas, TT un ASV izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta maisījumi ūdens vai amonjaka šķīdumā, kurus patlaban klasificē ar KN kodu 3102 80 00 (“attiecīgais ražojums” jeb “UAN”).

| (28) | UAN ir šķidrs slāpekļa mēslošanas līdzeklis. |
| --- | --- |

(28)

UAN ir šķidrs slāpekļa mēslošanas līdzeklis.

| (29) | Vissvarīgākais attiecīgā ražojuma elements ir slāpekļa saturs. Tas var būt robežās no 28 % līdz 32 % no UAN. Šādu atšķirību parasti panāk, šķīdumam pievienojot vairāk vai mazāk ūdens. Lielākā daļa importēto šķīdumu parasti satur 32 % slāpekļa. UAN ar 32 % slāpekļa saturu ir koncentrētāks (iepretim 30 % vai mazākai koncentrācijai), tāpēc tā pārvadāšana izmaksā lētāk. Tomēr tiek uzskatīts, ka neatkarīgi no slāpekļa satura visiem urīnvielas un amonija nitrāta šķīdumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības, tāpēc tie uzskatāmi par vienu ražojumu. |
| --- | --- |

(29)

Vissvarīgākais attiecīgā ražojuma elements ir slāpekļa saturs. Tas var būt robežās no 28 % līdz 32 % no UAN. Šādu atšķirību parasti panāk, šķīdumam pievienojot vairāk vai mazāk ūdens. Lielākā daļa importēto šķīdumu parasti satur 32 % slāpekļa. UAN ar 32 % slāpekļa saturu ir koncentrētāks (iepretim 30 % vai mazākai koncentrācijai), tāpēc tā pārvadāšana izmaksā lētāk. Tomēr tiek uzskatīts, ka neatkarīgi no slāpekļa satura visiem urīnvielas un amonija nitrāta šķīdumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības, tāpēc tie uzskatāmi par vienu ražojumu.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (30) | UAN neapšaubāmi ir standartprece, un tā kvalitāte un fizikālās pamatīpašības ir identiskas neatkarīgi no izcelsmes valsts. Savienības ražotāji piedāvā UAN ar 28–32 % slāpekļa saturu. |
| --- | --- |

(30)

UAN neapšaubāmi ir standartprece, un tā kvalitāte un fizikālās pamatīpašības ir identiskas neatkarīgi no izcelsmes valsts. Savienības ražotāji piedāvā UAN ar 28–32 % slāpekļa saturu.

| (31) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats pamatlietojums:






  — | attiecīgais ražojums; |
| --- | --- | --- |

(31)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats pamatlietojums:

—

attiecīgais ražojums;

| — | ražojums, ko ražo un pārdod attiecīgo valstu iekšzemes tirgū; un |
| --- | --- |

—

ražojums, ko ražo un pārdod attiecīgo valstu iekšzemes tirgū; un

| — | Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotais un pārdotais ražojums. |
| --- | --- |

—

Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotais un pārdotais ražojums.

| (32) | Tāpēc šajā posmā Komisija nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(32)

Tāpēc šajā posmā Komisija nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3.   Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

| (33) | Kāds Savienības ražotājs uzsvēra, ka pat pēc citu vielu (“piedevu”, īpaši amonija sulfāta, bet potenciāli arī citu vielu) pievienošanas UAN attiecīgais maisījums vēl joprojām ir UAN un ietilpst pozīcijā 3102 80 00. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ir ierasta prakse pievienot piedevas nelielos daudzumos un tirgū tiek uzskatīts, ka šāds ražojums joprojām ir UAN. |
| --- | --- |

(33)

Kāds Savienības ražotājs uzsvēra, ka pat pēc citu vielu (“piedevu”, īpaši amonija sulfāta, bet potenciāli arī citu vielu) pievienošanas UAN attiecīgais maisījums vēl joprojām ir UAN un ietilpst pozīcijā 3102 80 00. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ir ierasta prakse pievienot piedevas nelielos daudzumos un tirgū tiek uzskatīts, ka šāds ražojums joprojām ir UAN.

| (34) | Tāpēc Komisija šajā posmā nolēma precizēt, ka ražojumu klāstā, uz ko attiecas izmeklēšana, ietilpst urīnvielas un amonija nitrāta maisījumi ūdens vai amonjaka šķīdumā, kas var saturēt piedevas, ja vien šo piedevu veids un daudzums neliek maisījumu klasificēt ar citu KN kodu. |
| --- | --- |

(34)

Tāpēc Komisija šajā posmā nolēma precizēt, ka ražojumu klāstā, uz ko attiecas izmeklēšana, ietilpst urīnvielas un amonija nitrāta maisījumi ūdens vai amonjaka šķīdumā, kas var saturēt piedevas, ja vien šo piedevu veids un daudzums neliek maisījumu klasificēt ar citu KN kodu.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   Krievija

Krievija

3.1.1.   Ražotāji eksportētāji

Ražotāji eksportētāji

| (35) | Saskaņā ar izmeklēšanas konstatējumiem Krievijā bija trīs uzņēmumu grupas, kas IP laikā ražoja UAN: Acron Group, Eurochem Group un Kuibyshev Azot. Pirmās divas no tām IP laikā eksportēja UAN uz Savienību. Abas šīs grupas sadarbojās izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(35)

Saskaņā ar izmeklēšanas konstatējumiem Krievijā bija trīs uzņēmumu grupas, kas IP laikā ražoja UAN: Acron Group, Eurochem Group un Kuibyshev Azot. Pirmās divas no tām IP laikā eksportēja UAN uz Savienību. Abas šīs grupas sadarbojās izmeklēšanā.

Acron Group

Eurochem Group

Kuibyshev Azot

| (36) | Par Acron Group jānorāda, ka tajā ietilpa viens UAN ražotājs, kurš darbojās Krievijā. Līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū IP laikā notika nepastarpināti nesaistītiem pircējiem, kā arī netieši, izmantojot vienu saistītu iekšzemes tirgotāju. Eksporta pārdošana uz Savienību IP laikā notika tieši neatkarīgiem pircējiem vai netieši, izmantojot vai nu saistītu eksportētāju Šveicē, vai saistītu importētāju Francijā. |
| --- | --- |

(36)

Par Acron Group jānorāda, ka tajā ietilpa viens UAN ražotājs, kurš darbojās Krievijā. Līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū IP laikā notika nepastarpināti nesaistītiem pircējiem, kā arī netieši, izmantojot vienu saistītu iekšzemes tirgotāju. Eksporta pārdošana uz Savienību IP laikā notika tieši neatkarīgiem pircējiem vai netieši, izmantojot vai nu saistītu eksportētāju Šveicē, vai saistītu importētāju Francijā.

Acron Group

| (37) | Par Eurochem Group jānorāda, ka tajā ietilpa divi UAN ražotāji, kuri darbojās Krievijā. Līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū IP laikā pilnībā notika, izmantojot vienu no diviem saistītajiem iekšzemes tirgotājiem. Eksporta pārdošana uz Savienību IP laikā notika vienīgi, izmantojot saistītu eksportētāju Šveicē un pēc tam – saistītu importētāju Vācijā. Pēc tam saistītais importētājs Vācijā veica tālākpārdošanu vai nu nepastarpināti nesaistītiem pircējiem, vai izmantojot vienu no trim saistītajiem tirgotājiem, kas atradās Bulgārijā, Francijā un Spānijā. Pēdējais minētais uzņēmums daļu no pārdošanas veica, izmantojot citu saistīto tirgotāju, kurš arī atradās Spānijā. |
| --- | --- |

(37)

Par Eurochem Group jānorāda, ka tajā ietilpa divi UAN ražotāji, kuri darbojās Krievijā. Līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū IP laikā pilnībā notika, izmantojot vienu no diviem saistītajiem iekšzemes tirgotājiem. Eksporta pārdošana uz Savienību IP laikā notika vienīgi, izmantojot saistītu eksportētāju Šveicē un pēc tam – saistītu importētāju Vācijā. Pēc tam saistītais importētājs Vācijā veica tālākpārdošanu vai nu nepastarpināti nesaistītiem pircējiem, vai izmantojot vienu no trim saistītajiem tirgotājiem, kas atradās Bulgārijā, Francijā un Spānijā. Pēdējais minētais uzņēmums daļu no pārdošanas veica, izmantojot citu saistīto tirgotāju, kurš arī atradās Spānijā.

Eurochem Group

3.1.2.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (38) | Lai aprēķinātu normālo vērtību, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija reprezentatīvs. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka IP laikā Acron ražoja, pārdeva iekšzemes tirgū un eksportēja uz Savienību tikai UAN ar 32 % slāpekļa saturu. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir uzskatāms par reprezentatīvu, ja izmeklēšanas periodā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. |
| --- | --- |

(38)

Lai aprēķinātu normālo vērtību, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija reprezentatīvs. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka IP laikā Acron ražoja, pārdeva iekšzemes tirgū un eksportēja uz Savienību tikai UAN ar 32 % slāpekļa saturu. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir uzskatāms par reprezentatīvu, ja izmeklēšanas periodā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību.

Acron

| (39) | Tādējādi tika konstatēts, ka Acron veiktā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(39)

Tādējādi tika konstatēts, ka Acron veiktā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvs.

Acron

| (40) | Tā kā līdzīgais ražojums iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvos apjomos, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību Acron saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. |
| --- | --- |

(40)

Tā kā līdzīgais ražojums iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvos apjomos, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību Acron saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.

Acron

| (41) | Tādējādi salikto normālo vērtību aprēķināja, pie ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:






  (a) | vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas atlasītajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, radušās, IP laikā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē, un |
| --- | --- | --- |

(41)

Tādējādi salikto normālo vērtību aprēķināja, pie ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:

(a)

vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas atlasītajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, radušās, IP laikā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē, un

| (b) | vidējo svērto peļņu, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, IP guvis, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(b)

vidējo svērto peļņu, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, IP guvis, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

| (42) | Ražošanas izmaksas, kas tika izmantotas normālās vērtības saliktajam aprēķinam, tika koriģētas, kā paskaidrots turpmāk 52.–55. un 59.–60. apsvērumā. |
| --- | --- |

(42)

Ražošanas izmaksas, kas tika izmantotas normālās vērtības saliktajam aprēķinam, tika koriģētas, kā paskaidrots turpmāk 52.–55. un 59.–60. apsvērumā.

| (43) | Attiecībā uz Eurochem, pamatojoties uz 38. apsvērumā aprakstīto reprezentativitātes pārbaudi, tika konstatēts, ka līdzīgais ražojums iekšzemes tirgū tika pārdots reprezentatīvā apjomā. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka IP laikā Eurochem ražoja, pārdeva iekšzemes tirgū un eksportēja uz Savienību tikai vienu ražojuma veidu, proti, UAN ar 32 % slāpekļa saturu. Tāpēc Komisijai nebija jāpārbauda, vai ir reprezentatīvi iekšzemes pārdošanas apjomi katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz Eurochem, pamatojoties uz 38. apsvērumā aprakstīto reprezentativitātes pārbaudi, tika konstatēts, ka līdzīgais ražojums iekšzemes tirgū tika pārdots reprezentatīvā apjomā. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka IP laikā Eurochem ražoja, pārdeva iekšzemes tirgū un eksportēja uz Savienību tikai vienu ražojuma veidu, proti, UAN ar 32 % slāpekļa saturu. Tāpēc Komisijai nebija jāpārbauda, vai ir reprezentatīvi iekšzemes pārdošanas apjomi katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību.

Eurochem

Eurochem

| (44) | Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu noteica rentablās pārdošanas īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū, lai lemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktisko iekšzemes pārdošanas apjomu. |
| --- | --- |

(44)

Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu noteica rentablās pārdošanas īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū, lai lemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktisko iekšzemes pārdošanas apjomu.

| (45) | Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana ir rentabla, ja:






  (a) | tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma un |
| --- | --- | --- |

(45)

Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana ir rentabla, ja:

(a)

tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma un

| (b) | minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai pārsniedz tās. |
| --- | --- |

(b)

minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai pārsniedz tās.

| (46) | Šajā gadījumā normālā vērtība ir visas IP veiktās minētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas cenu vidējā svērtā vērtība. |
| --- | --- |

(46)

Šajā gadījumā normālā vērtība ir visas IP veiktās minētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas cenu vidējā svērtā vērtība.

| (47) | Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas IP faktiskā cena, ja:






  (a) | šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma vai |
| --- | --- | --- |

(47)

Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas IP faktiskā cena, ja:

(a)

šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma vai

| (b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā cena nepārsniedz vienības ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā cena nepārsniedz vienības ražošanas izmaksas.

| (48) | Izvērtējot pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, tika konstatēts, ka mazāk nekā 15 % no visa iekšzemes pārdošanas apjoma bija rentabli un vidējā svērtā pārdošanas cena nepārsniedza ražošanas izmaksas. Tādējādi normālā vērtība tika aprēķināta kā vienīgi rentablās pārdošanas vidējā svērtā vērtība. |
| --- | --- |

(48)

Izvērtējot pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, tika konstatēts, ka mazāk nekā 15 % no visa iekšzemes pārdošanas apjoma bija rentabli un vidējā svērtā pārdošanas cena nepārsniedza ražošanas izmaksas. Tādējādi normālā vērtība tika aprēķināta kā vienīgi rentablās pārdošanas vidējā svērtā vērtība.

| (49) | Izgatavošanas izmaksas, kas ir daļa no ražošanas izmaksām un tiek izmantotas 45.–48. apsvērumā aprakstītajā parastās tirdzniecības aprites pārbaudē (“PTAP”), tika koriģētas, kā paskaidrots 52.–55. un 59.–60. apsvērumā. |
| --- | --- |

(49)

Izgatavošanas izmaksas, kas ir daļa no ražošanas izmaksām un tiek izmantotas 45.–48. apsvērumā aprakstītajā parastās tirdzniecības aprites pārbaudē (“PTAP”), tika koriģētas, kā paskaidrots 52.–55. un 59.–60. apsvērumā.

| (50) | Eurochem apgalvoja, ka, aprēķinot neto iekšzemes pārdošanas cenu, būtu jāpiemēro papildu korekcija saistībā ar saistītā iekšzemes tirgotāja PVA izmaksām un saistībā ar daļu no abu vienas grupas ražotāju PVA izmaksām. Tas apgalvoja, ka šīs izmaksas ir radušās sakarā ar to, ka iekšzemes tirgū ir atšķirīgs pārdošanas līmenis salīdzinājumā ar eksporta pārdošanu, proti, tādēļ, ka, izmantojot saistītos tirgotājus, lielākā daļa iekšzemes pārdošanas tiek veikta tieši lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

(50)

Eurochem apgalvoja, ka, aprēķinot neto iekšzemes pārdošanas cenu, būtu jāpiemēro papildu korekcija saistībā ar saistītā iekšzemes tirgotāja PVA izmaksām un saistībā ar daļu no abu vienas grupas ražotāju PVA izmaksām. Tas apgalvoja, ka šīs izmaksas ir radušās sakarā ar to, ka iekšzemes tirgū ir atšķirīgs pārdošanas līmenis salīdzinājumā ar eksporta pārdošanu, proti, tādēļ, ka, izmantojot saistītos tirgotājus, lielākā daļa iekšzemes pārdošanas tiek veikta tieši lauksaimniekiem.

Eurochem

| (51) | Tomēr šāda korekcija nespētu pienācīgi atspoguļot neto iekšzemes pārdošanas cenu, jo parasti saistīto iekšzemes tirgotāju un ražotāju PVA izmaksas neatskaita, lai cena tādējādi pienācīgi atspoguļotu iekšzemes tirgū samaksāto vai maksājamo cenu, kas atbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(51)

Tomēr šāda korekcija nespētu pienācīgi atspoguļot neto iekšzemes pārdošanas cenu, jo parasti saistīto iekšzemes tirgotāju un ražotāju PVA izmaksas neatskaita, lai cena tādējādi pienācīgi atspoguļotu iekšzemes tirgū samaksāto vai maksājamo cenu, kas atbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (52) | Galvenā izejviela UAN ražošanas procesā ir dabasgāze, un tā veido ievērojamu daļu – vairāk nekā 50 % (4) – no kopējām ražošanas izmaksām. Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma un iepriekšējo izmeklēšanu konstatējumiem par mēslošanas līdzekļiem, kuru izcelsme ir Krievijā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu pārbaudīja, vai ar attiecīgā ražojuma ražošanu saistītās dabasgāzes izmaksas ir pienācīgi atspoguļotas Krievijas ražotāju eksportētāju dokumentācijā. |
| --- | --- |

(52)

Galvenā izejviela UAN ražošanas procesā ir dabasgāze, un tā veido ievērojamu daļu – vairāk nekā 50 % (4) – no kopējām ražošanas izmaksām. Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma un iepriekšējo izmeklēšanu konstatējumiem par mēslošanas līdzekļiem, kuru izcelsme ir Krievijā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu pārbaudīja, vai ar attiecīgā ražojuma ražošanu saistītās dabasgāzes izmaksas ir pienācīgi atspoguļotas Krievijas ražotāju eksportētāju dokumentācijā.

4

| (53) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka dabasgāzes cenas Krievijā regulē valsts ar federālajiem tiesību aktiem, un tās pamatojas uz politikas mērķiem. Dabasgāzes cenas Krievijā neatspoguļo parastos tirgus apstākļus. Parastos tirgus apstākļos cenu noteikšanā galvenie faktori ir ražošanas izmaksas un sagaidāmā peļņa. Turpretī Krievijā valsts noteiktās cenas ir tieši piemērojamas Gazprom – Krievijas valstij piederošajam gāzes piegādātājam. Gazprom ir lielākais gāzes piegādātājs valstī (tā tirgus daļa pārsniedz 50 %), tādējādi šis uzņēmums nosaka cenu. Izmeklēšanā apstiprinājās šī cenu noteikšanas prakse, saskaņā ar kuru visi citi gāzes piegādātāji pārdod par līdzīgi zemu cenu. Turklāt Gazprom ir to cauruļvadu īpašnieks, pa kuriem visa gāze, tostarp neatkarīgo ražotāju piegādātā gāze, tiek transportēta par tarifiem, kas arī tiek regulēti. |
| --- | --- |

(53)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka dabasgāzes cenas Krievijā regulē valsts ar federālajiem tiesību aktiem, un tās pamatojas uz politikas mērķiem. Dabasgāzes cenas Krievijā neatspoguļo parastos tirgus apstākļus. Parastos tirgus apstākļos cenu noteikšanā galvenie faktori ir ražošanas izmaksas un sagaidāmā peļņa. Turpretī Krievijā valsts noteiktās cenas ir tieši piemērojamas Gazprom – Krievijas valstij piederošajam gāzes piegādātājam. Gazprom ir lielākais gāzes piegādātājs valstī (tā tirgus daļa pārsniedz 50 %), tādējādi šis uzņēmums nosaka cenu. Izmeklēšanā apstiprinājās šī cenu noteikšanas prakse, saskaņā ar kuru visi citi gāzes piegādātāji pārdod par līdzīgi zemu cenu. Turklāt Gazprom ir to cauruļvadu īpašnieks, pa kuriem visa gāze, tostarp neatkarīgo ražotāju piegādātā gāze, tiek transportēta par tarifiem, kas arī tiek regulēti.

Gazprom

Gazprom

Gazprom

| (54) | Attiecībā uz gāzes korekciju KV un abi Krievijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, sniedza šādas piezīmes:






  (a) | dabasgāzes cenas Krievijā nav izkropļotas, jo tās atspoguļo parastos tirgus apstākļus, kur cenas galvenokārt nosaka ražošanas izmaksas un sagaidāmā peļņa, proti, regulētā cena sedz visas Gazprom izmaksas; |
| --- | --- | --- |

(54)

Attiecībā uz gāzes korekciju KV un abi Krievijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, sniedza šādas piezīmes:

(a)

dabasgāzes cenas Krievijā nav izkropļotas, jo tās atspoguļo parastos tirgus apstākļus, kur cenas galvenokārt nosaka ražošanas izmaksas un sagaidāmā peļņa, proti, regulētā cena sedz visas Gazprom izmaksas;

Gazprom

| (b) | pat ja Gazprom regulētā iekšzemes dabasgāzes cena tiktu atzīta par izkropļotu, gāzes korekcija būtu jāpiemēro tikai gāzes cenai bez pārvades izmaksām; |
| --- | --- |

(b)

pat ja Gazprom regulētā iekšzemes dabasgāzes cena tiktu atzīta par izkropļotu, gāzes korekcija būtu jāpiemēro tikai gāzes cenai bez pārvades izmaksām;

Gazprom

| (c) | korekcija nebūtu jāpiemēro dabasgāzei, kas tiek iepirkta no iekšzemes piegādātājiem, kuri ir neatkarīgi no Gazprom; un |
| --- | --- |

(c)

korekcija nebūtu jāpiemēro dabasgāzei, kas tiek iepirkta no iekšzemes piegādātājiem, kuri ir neatkarīgi no Gazprom; un

Gazprom

| (d) | Waidhaus cena nav atbilstošs indikators tirgū balstītām dabasgāzes izmaksām. |
| --- | --- |

(d)

Waidhaus cena nav atbilstošs indikators tirgū balstītām dabasgāzes izmaksām.

Waidhaus

| (55) | Atbildot uz minētajām piezīmēm, Komisija provizoriski secināja turpmāko.






  (a) | Izmeklēšanas konstatējumi neapstiprina apgalvojumu, ka regulētā iekšzemes cena sedz visas Gazprom izmaksas. Lai gan Gazprom saskaņā ar tā revidētajiem pārskatiem ir rentabls uzņēmums, peļņu rada uzņēmuma eksporta pārdošana, jo eksporta cenas ir daudz augstākas par iekšzemes cenām. Turklāt, aprēķinot regulētās iekšzemes cenas līmeni (5), viens no vērā ņemtajiem faktoriem ir prognozētā peļņa no gāzes piegādes eksportam. Tāpēc var pieņemt, ka tad, ja Gazprom veiktu tikai iekšzemes pārdošanu, uzņēmums nebūtu rentabls. Šajā sakarā Komisija atzīmēja, ka KV nesadarbošanās dēļ Komisijai nebija iespējams detalizēti pārbaudīt Gazprom iekšzemes regulētās cenas aprēķinu par IP. Tādējādi Komisija secināja, ka KV iejaukšanās gāzes tirgū ietekmē Gazprom paziņoto cenu ticamību. Ja nebūtu šīs iejaukšanās, Gazprom darbotos, parasto komerciālo apsvērumu vadīts, balstoties uz izmaksu nosegšanu un peļņas gūšanu, tostarp attiecībā uz tā iekšzemes noietu. Komisijai netika iesniegti nekādi pierādījumi par to, ka dabasgāzes cenas tiktu brīvi apspriestas starp abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un to piegādātājiem – tie ir instruēti ievērot regulēto iekšzemes cenu. |
| --- | --- | --- |

(55)

Atbildot uz minētajām piezīmēm, Komisija provizoriski secināja turpmāko.

(a)

Izmeklēšanas konstatējumi neapstiprina apgalvojumu, ka regulētā iekšzemes cena sedz visas Gazprom izmaksas. Lai gan Gazprom saskaņā ar tā revidētajiem pārskatiem ir rentabls uzņēmums, peļņu rada uzņēmuma eksporta pārdošana, jo eksporta cenas ir daudz augstākas par iekšzemes cenām. Turklāt, aprēķinot regulētās iekšzemes cenas līmeni (5), viens no vērā ņemtajiem faktoriem ir prognozētā peļņa no gāzes piegādes eksportam. Tāpēc var pieņemt, ka tad, ja Gazprom veiktu tikai iekšzemes pārdošanu, uzņēmums nebūtu rentabls. Šajā sakarā Komisija atzīmēja, ka KV nesadarbošanās dēļ Komisijai nebija iespējams detalizēti pārbaudīt Gazprom iekšzemes regulētās cenas aprēķinu par IP. Tādējādi Komisija secināja, ka KV iejaukšanās gāzes tirgū ietekmē Gazprom paziņoto cenu ticamību. Ja nebūtu šīs iejaukšanās, Gazprom darbotos, parasto komerciālo apsvērumu vadīts, balstoties uz izmaksu nosegšanu un peļņas gūšanu, tostarp attiecībā uz tā iekšzemes noietu. Komisijai netika iesniegti nekādi pierādījumi par to, ka dabasgāzes cenas tiktu brīvi apspriestas starp abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un to piegādātājiem – tie ir instruēti ievērot regulēto iekšzemes cenu.

Gazprom

Gazprom

5

Gazprom

Gazprom

Gazprom

Gazprom

| (b) | Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Krievijas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās (6), Krievijas valsts regulē arī pārvades tarifus (arī neatkarīgiem uzņēmumiem), ja tiek izmantoti Gazprom piederošie gāzes cauruļvadi (7). Krievijas valsts regulē arī loģistikas atbalsta pakalpojumu cenas un maksas par piegādi un pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(b)

Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Krievijas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās (6), Krievijas valsts regulē arī pārvades tarifus (arī neatkarīgiem uzņēmumiem), ja tiek izmantoti Gazprom piederošie gāzes cauruļvadi (7). Krievijas valsts regulē arī loģistikas atbalsta pakalpojumu cenas un maksas par piegādi un pakalpojumiem.

6

Gazprom

7

| (c) | Kā paskaidrots 53. apsvērumā, ņemot vērā Gazprom dominējošo stāvokli Krievijas gāzes tirgū, neatkarīgie gāzes piegādātāji ievēro regulēto cenu un tātad pārdod par līdzīgi zemu cenu. To apstiprina arī Krievijas lielākā privātā dabasgāzes piegādātāja Novatek revidētie pārskati (8). |
| --- | --- |

(c)

Kā paskaidrots 53. apsvērumā, ņemot vērā Gazprom dominējošo stāvokli Krievijas gāzes tirgū, neatkarīgie gāzes piegādātāji ievēro regulēto cenu un tātad pārdod par līdzīgi zemu cenu. To apstiprina arī Krievijas lielākā privātā dabasgāzes piegādātāja Novatek revidētie pārskati (8).

Gazprom

Novatek

8

| (d) | Waidhaus cena tika atzīta par atbilstošu etalonu iepriekšējās izmeklēšanās, kurās tika veikta gāzes korekcija (9). Turklāt IP Waidhaus cenas līmenis bija tuvs citām svarīgām cenu kotācijām Eiropā (UK Heren NBP Index, Netherlands TTF DA Heren Index) (10). Visbeidzot, Komisija uzskatīja, ka ASV cena (US Henry Hub Index), ko Krievijas ieinteresētās personas ierosināja par alternatīvu etalonu, nebūtu piemērota, ņemot vērā atšķirīgo ģeogrāfisko reģionu, citādus dabasgāzes avotus (piemēram, slānekļa gāze) un ASV ierobežotās iespējas eksportēt dabasgāzi gāzveidā (saspiesta dabasgāze jeb CNG). |
| --- | --- |

(d)

Waidhaus cena tika atzīta par atbilstošu etalonu iepriekšējās izmeklēšanās, kurās tika veikta gāzes korekcija (9). Turklāt IP Waidhaus cenas līmenis bija tuvs citām svarīgām cenu kotācijām Eiropā (UK Heren NBP Index, Netherlands TTF DA Heren Index) (10). Visbeidzot, Komisija uzskatīja, ka ASV cena (US Henry Hub Index), ko Krievijas ieinteresētās personas ierosināja par alternatīvu etalonu, nebūtu piemērota, ņemot vērā atšķirīgo ģeogrāfisko reģionu, citādus dabasgāzes avotus (piemēram, slānekļa gāze) un ASV ierobežotās iespējas eksportēt dabasgāzi gāzveidā (saspiesta dabasgāze jeb CNG).

Waidhaus

9

Waidhaus

UK Heren NBP Index

Netherlands TTF DA Heren Index

10

US Henry Hub Index

CNG

| (56) | Visbeidzot, KV un Krievijas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, atsaucās uz PTO ekspertu grupas nesen pieņemto nolēmumu strīdā starp Krieviju un Ukrainu “DS493 – Ukraine – Anti-Dumping Measures on Ammonium Nitrate”, kurā tika noraidīta Ukrainas veiktā gāzes korekcija. |
| --- | --- |

(56)

Visbeidzot, KV un Krievijas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, atsaucās uz PTO ekspertu grupas nesen pieņemto nolēmumu strīdā starp Krieviju un Ukrainu “DS493 – Ukraine – Anti-Dumping Measures on Ammonium Nitrate”, kurā tika noraidīta Ukrainas veiktā gāzes korekcija.

Ukraine – Anti-Dumping Measures on Ammonium Nitrate

| (57) | Jāatzīmē, ka PTO ekspertu grupas ziņojums DS493 attiecas uz strīdu starp Krieviju un Ukrainu, kurā Krievija apstrīdēja Ukrainas noteikto. Savienība minētajā lieta nebija iesaistīta. Kā ekspertu grupa atzīmēja minētajā lietā, jautājums par to, vai eksportētāju vai ražotāju dokumentācija pienācīgi atspoguļo ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas, ir “jautājums, kas jāizvērtē katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā izmeklēšanas iestādes rīcībā esošos pierādījumus un tās izdarītos konstatējumus” (11). Lai gan tas jau pats par sevi apliecina, ka minētajam ekspertu grupas ziņojumam pašreizējā izmeklēšanā nav nekādas nozīmes, Komisija arī norāda, ka minētais ekspertu grupas ziņojums pašlaik tiek apstrīdēts. Tāpēc Komisija noraida piezīmi par ekspertu grupas ziņojumu. |
| --- | --- |

(57)

Jāatzīmē, ka PTO ekspertu grupas ziņojums DS493 attiecas uz strīdu starp Krieviju un Ukrainu, kurā Krievija apstrīdēja Ukrainas noteikto. Savienība minētajā lieta nebija iesaistīta. Kā ekspertu grupa atzīmēja minētajā lietā, jautājums par to, vai eksportētāju vai ražotāju dokumentācija pienācīgi atspoguļo ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas, ir “jautājums, kas jāizvērtē katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā izmeklēšanas iestādes rīcībā esošos pierādījumus un tās izdarītos konstatējumus” (11). Lai gan tas jau pats par sevi apliecina, ka minētajam ekspertu grupas ziņojumam pašreizējā izmeklēšanā nav nekādas nozīmes, Komisija arī norāda, ka minētais ekspertu grupas ziņojums pašlaik tiek apstrīdēts. Tāpēc Komisija noraida piezīmi par ekspertu grupas ziņojumu.

11

| (58) | Visu minēto iemeslu dēļ Komisija noraidīja minētos apgalvojumus un uzskatīja, ka gāzes korekcija ir pamatota saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu, kā to apstiprinājusi Tiesa (12). |
| --- | --- |

(58)

Visu minēto iemeslu dēļ Komisija noraidīja minētos apgalvojumus un uzskatīja, ka gāzes korekcija ir pamatota saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu, kā to apstiprinājusi Tiesa (12).

12

| (59) | Pēc šiem konstatējumiem Komisija, tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās attiecībā uz Krievijas izcelsmes mēslošanas līdzekļiem, koriģēja Krievijas dabasgāzes izmaksas, aizstājot izkropļoto Krievijas iekšzemes cenu ar neizkropļotu starptautisku etaloncenu (“gāzes korekcija”). Par etaloncenu Komisija izmantoja tā dēvēto Waidhaus cenu, kas ir Krievijas eksportētās gāzes cena pie Vācijas/Čehijas robežas. Cena tika pienācīgi koriģēta Krievijas ražotāju EXW cenu līmenī. |
| --- | --- |

(59)

Pēc šiem konstatējumiem Komisija, tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās attiecībā uz Krievijas izcelsmes mēslošanas līdzekļiem, koriģēja Krievijas dabasgāzes izmaksas, aizstājot izkropļoto Krievijas iekšzemes cenu ar neizkropļotu starptautisku etaloncenu (“gāzes korekcija”). Par etaloncenu Komisija izmantoja tā dēvēto Waidhaus cenu, kas ir Krievijas eksportētās gāzes cena pie Vācijas/Čehijas robežas. Cena tika pienācīgi koriģēta Krievijas ražotāju EXW cenu līmenī.

Waidhaus

| (60) | UAN ražošanā ir četri secīgi starpposma ražošanas resursi (t. i., amonjaks, slāpekļskābe, amonija nitrāta šķīdums un urīnviela). Amonjaka ražošanā izmanto dabasgāzi. Pēc tam, kad tika koriģētas dabasgāzes izmaksas amonjaka ražošanas izmaksās, Komisija aizstāja koriģētās amonjaka ražošanas izmaksas otrā starpprodukta, slāpekļskābes, kura tiešā izejviela ir amonjaks, ražošanas izmaksās. Šī ķēdīte tika turpināta, gāzes korekciju attiecinot uz amonija nitrāta šķīdumu, tad uz urīnvielu un, visbeidzot, uz UAN. |
| --- | --- |

(60)

UAN ražošanā ir četri secīgi starpposma ražošanas resursi (t. i., amonjaks, slāpekļskābe, amonija nitrāta šķīdums un urīnviela). Amonjaka ražošanā izmanto dabasgāzi. Pēc tam, kad tika koriģētas dabasgāzes izmaksas amonjaka ražošanas izmaksās, Komisija aizstāja koriģētās amonjaka ražošanas izmaksas otrā starpprodukta, slāpekļskābes, kura tiešā izejviela ir amonjaks, ražošanas izmaksās. Šī ķēdīte tika turpināta, gāzes korekciju attiecinot uz amonija nitrāta šķīdumu, tad uz urīnvielu un, visbeidzot, uz UAN.

| (61) | Ņemot vērā Acron iekšzemes pārdošanas lielo rentabilitāti, gāzes korekcija neietekmēja Acron aprēķināto normālo vērtību. Pēc gāzes korekcijas visi Acron iekšzemes darījumi joprojām bija rentabli. Tāpēc, salikti aprēķinot normālo vērtību Acron, kā aprakstīts 41. apsvērumā, ražošanas izmaksu pieaugumu precīzi līdzsvaroja tās peļņas samazinājums, kura gūta rentablajā pārdošanā iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(61)

Ņemot vērā Acron iekšzemes pārdošanas lielo rentabilitāti, gāzes korekcija neietekmēja Acron aprēķināto normālo vērtību. Pēc gāzes korekcijas visi Acron iekšzemes darījumi joprojām bija rentabli. Tāpēc, salikti aprēķinot normālo vērtību Acron, kā aprakstīts 41. apsvērumā, ražošanas izmaksu pieaugumu precīzi līdzsvaroja tās peļņas samazinājums, kura gūta rentablajā pārdošanā iekšzemes tirgū.

Acron

Acron

Acron

Acron

3.1.3.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (62) | Kā paskaidrots 36. un 37. apsvērumā, Krievijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportēja uz Savienību vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem, vai ar tādu saistītu uzņēmumu starpniecību, kuri bija importētāji, eksportētāji vai tirgotāji. |
| --- | --- |

(62)

Kā paskaidrots 36. un 37. apsvērumā, Krievijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportēja uz Savienību vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem, vai ar tādu saistītu uzņēmumu starpniecību, kuri bija importētāji, eksportētāji vai tirgotāji.

| (63) | Ja ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cena, kā noteikts pamatregulas 2. panta 8. punktā, bija faktiski samaksātā vai maksājamā cena par attiecīgo ražojumu, kuru pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(63)

Ja ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cena, kā noteikts pamatregulas 2. panta 8. punktā, bija faktiski samaksātā vai maksājamā cena par attiecīgo ražojumu, kuru pārdod eksportam uz Savienību.

| (64) | Ja ražotāji eksportētāji eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, izmantojot saistītus uzņēmumus, kas bija importētāji, eksporta cena, kā noteikts pamatregulas 2. panta 9. punktā, tika noteikta, pamatojoties uz cenu, par kādu importētais ražojums tika pirmo reizi pārdots tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas saistībā ar visām izmaksām, kas bija radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp PVA izmaksām un atšķaidīšanas izmaksām, kā arī samērīgu peļņu. |
| --- | --- |

(64)

Ja ražotāji eksportētāji eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, izmantojot saistītus uzņēmumus, kas bija importētāji, eksporta cena, kā noteikts pamatregulas 2. panta 9. punktā, tika noteikta, pamatojoties uz cenu, par kādu importētais ražojums tika pirmo reizi pārdots tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas saistībā ar visām izmaksām, kas bija radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp PVA izmaksām un atšķaidīšanas izmaksām, kā arī samērīgu peļņu.

| (65) | Apskatot atšķaidīšanas izmaksas, kas konkrētajā gadījumā bija īpašs elements, jānorāda, ka Krievijas ražotāji eksportētāji IP eksportēja vienīgi UAN ar slāpekļa saturu 32 %. Tomēr saistītie importētāji neatkarīgiem pircējiem UAN pārdeva ar slāpekļa saturu, kas bija 32 % vai mazāks. Tāpēc, ja attiecīgais ražojums tika atšķaidīts ar ūdeni, lai panāktu zemāku slāpekļa saturu, 64. apsvērumā minētajā korekcijā tika iekļautas arī papildu izmaksas par atšķaidīšanu, kas radās saistītajam importētājam. |
| --- | --- |

(65)

Apskatot atšķaidīšanas izmaksas, kas konkrētajā gadījumā bija īpašs elements, jānorāda, ka Krievijas ražotāji eksportētāji IP eksportēja vienīgi UAN ar slāpekļa saturu 32 %. Tomēr saistītie importētāji neatkarīgiem pircējiem UAN pārdeva ar slāpekļa saturu, kas bija 32 % vai mazāks. Tāpēc, ja attiecīgais ražojums tika atšķaidīts ar ūdeni, lai panāktu zemāku slāpekļa saturu, 64. apsvērumā minētajā korekcijā tika iekļautas arī papildu izmaksas par atšķaidīšanu, kas radās saistītajam importētājam.

3.1.4.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (66) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un Krievijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(66)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un Krievijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

| (67) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas saistībā ar ievedmaksājumiem un netiešajiem nodokļiem, atlaidēm, rabatiem un daudzuma atšķirībām, transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksām un papildizmaksām, kredītizmaksām un saistīto eksportētāju PVA izmaksām, tostarp uzcenojumu. |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas saistībā ar ievedmaksājumiem un netiešajiem nodokļiem, atlaidēm, rabatiem un daudzuma atšķirībām, transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksām un papildizmaksām, kredītizmaksām un saistīto eksportētāju PVA izmaksām, tostarp uzcenojumu.

3.1.5.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (68) | Attiecībā uz Krievijas ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja līdzīgā ražojuma vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz Krievijas ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja līdzīgā ražojuma vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu.

| (69) | Pamatojoties uz to, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda: 31,9 % Acron un 34,0 % Eurochem. |
| --- | --- |

(69)

Pamatojoties uz to, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda: 31,9 % Acron un 34,0 % Eurochem.

Acron

Eurochem

| (70) | Saliktā CIF cena, ko izmantoja, lai aprēķinātu dempinga starpības, tika aprēķināta katram darījumam (pamatojoties uz transfertcenām, ja tālākpārdošanu veica saistīts importētājs) uz robežpunkta, kur notika muitošana, un tas var nebūt tas pats robežpunkts, kurā preces fiziski šķērsoja Savienības robežu. |
| --- | --- |

(70)

Saliktā CIF cena, ko izmantoja, lai aprēķinātu dempinga starpības, tika aprēķināta katram darījumam (pamatojoties uz transfertcenām, ja tālākpārdošanu veica saistīts importētājs) uz robežpunkta, kur notika muitošana, un tas var nebūt tas pats robežpunkts, kurā preces fiziski šķērsoja Savienības robežu.

| (71) | Visiem pārējiem potenciālajiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu dempinga starpību noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tālab Komisija noteica Krievijas ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, kas izteikts procentos no kopējā eksporta apjoma (norādīts Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību. |
| --- | --- |

(71)

Visiem pārējiem potenciālajiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu dempinga starpību noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tālab Komisija noteica Krievijas ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, kas izteikts procentos no kopējā eksporta apjoma (norādīts Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību.

Eurostat

| (72) | Krievijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms veidoja 100 % no kopējā eksporta no Krievijas uz Savienību IP laikā. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt tā uzņēmuma, kas sadarbojās, dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā (Eurochem Group). |
| --- | --- |

(72)

Krievijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms veidoja 100 % no kopējā eksporta no Krievijas uz Savienību IP laikā. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt tā uzņēmuma, kas sadarbojās, dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā (Eurochem Group).

Eurochem Group

| (73) | Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.






  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Acron Group | 31,9 % |
| Eurochem Group | 34,0 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 34,0 % |

(73)

Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

Acron Group

Acron Group

31,9 %

Eurochem Group

Eurochem Group

34,0 %

Visi pārējie uzņēmumi

34,0 %

3.2.   Trinidāda un Tobāgo

Trinidāda un Tobāgo

3.2.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (74) | MHTL (ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās) izmeklēšanas periodā acīmredzot bija vienīgais attiecīgā ražojuma ražotājs TT. |
| --- | --- |

(74)

MHTL (ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās) izmeklēšanas periodā acīmredzot bija vienīgais attiecīgā ražojuma ražotājs TT.

MHTL

| (75) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai MHTL kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(75)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai MHTL kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs.

MHTL

| (76) | Tā kā līdzīgais ražojums iekšzemes tirgū netika pārdots, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu un 6. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(76)

Tā kā līdzīgais ražojums iekšzemes tirgū netika pārdots, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu un 6. punkta b) apakšpunktu.

| (77) | Salikto normālo vērtību aprēķināja, pie ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:






  (a) | uzņēmuma MHTL PVA izmaksu faktisko apjomu, ko piemēro tādas pašas kategorijas ražojumu ražošanai un pārdošanai parastā tirdzniecības apritē TT iekšzemes tirgū; |
| --- | --- | --- |

(77)

Salikto normālo vērtību aprēķināja, pie ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:

(a)

uzņēmuma MHTL PVA izmaksu faktisko apjomu, ko piemēro tādas pašas kategorijas ražojumu ražošanai un pārdošanai parastā tirdzniecības apritē TT iekšzemes tirgū;

MHTL

| (b) | peļņas faktisko apjomu, kas piemērojams tādas pašas kategorijas ražojumu ražošanai un pārdošanai parastā tirdzniecības apritē un ko MHTL guva TT iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(b)

peļņas faktisko apjomu, kas piemērojams tādas pašas kategorijas ražojumu ražošanai un pārdošanai parastā tirdzniecības apritē un ko MHTL guva TT iekšzemes tirgū.

MHTL

| (78) | Iesniegumā pēc pārbaudes 2018. gada 12. decembrīMHTL norādīja, ka Komisijai būtu jāizmanto PVA izmaksas, ko piemēro tādas pašas kategorijas ražojumu ražošanai un pārdošanai parastā tirdzniecības apritē TT iekšzemes tirgū. Tā kā MHTL sniedza pietiekamu pamatojumu, ka šāda pieeja atbilstu pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktam, Komisija pieņēma šo prasību. |
| --- | --- |

(78)

Iesniegumā pēc pārbaudes 2018. gada 12. decembrīMHTL norādīja, ka Komisijai būtu jāizmanto PVA izmaksas, ko piemēro tādas pašas kategorijas ražojumu ražošanai un pārdošanai parastā tirdzniecības apritē TT iekšzemes tirgū. Tā kā MHTL sniedza pietiekamu pamatojumu, ka šāda pieeja atbilstu pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktam, Komisija pieņēma šo prasību.

MHTL

MHTL

| (79) | Saskaņā ar 2. panta 3. punktu un 6. punkta b) apakšpunktu Komisija izmantoja arī peļņu, ko MHTL guva, parastā tirdzniecības apritē pārdodot tās pašas kategorijas ražojumus, kā minēts 78. apsvērumā. |
| --- | --- |

(79)

Saskaņā ar 2. panta 3. punktu un 6. punkta b) apakšpunktu Komisija izmantoja arī peļņu, ko MHTL guva, parastā tirdzniecības apritē pārdodot tās pašas kategorijas ražojumus, kā minēts 78. apsvērumā.

MHTL

3.2.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (80) | MHTL izmeklēšanas periodā eksportēja uz Savienību, izmantojot tikai saistītus uzņēmumus, kuri bija importētāji. Visa pārdošana uz Savienību notika, izmantojot saistītu importētāju Vācijā. Šis saistītais importētājs pārdeva attiecīgo ražojumu neatkarīgiem pircējiem Vācijā vai saistītiem uzņēmumiem Francijā un Spānijā, kas savukārt pārdeva attiecīgo ražojumu neatkarīgiem pircējiem savas valsts tirgū. |
| --- | --- |

(80)

MHTL izmeklēšanas periodā eksportēja uz Savienību, izmantojot tikai saistītus uzņēmumus, kuri bija importētāji. Visa pārdošana uz Savienību notika, izmantojot saistītu importētāju Vācijā. Šis saistītais importētājs pārdeva attiecīgo ražojumu neatkarīgiem pircējiem Vācijā vai saistītiem uzņēmumiem Francijā un Spānijā, kas savukārt pārdeva attiecīgo ražojumu neatkarīgiem pircējiem savas valsts tirgū.

MHTL

| (81) | Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdod tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas saistībā ar visām izmaksām, kas bija radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp PVA izmaksām un atšķaidīšanas un sajaukšanas izmaksām, kā arī samērīgu peļņu. |
| --- | --- |

(81)

Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdod tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas saistībā ar visām izmaksām, kas bija radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp PVA izmaksām un atšķaidīšanas un sajaukšanas izmaksām, kā arī samērīgu peļņu.

| (82) | Apskatot atšķaidīšanas un sajaukšanas izmaksas, kas konkrētajā gadījumā bija īpašs elements, jānorāda, ka MHTL IP eksportēja vienīgi UAN ar slāpekļa saturu 32 %. Tomēr saistītie importētāji neatkarīgiem pircējiem UAN pārdeva ar slāpekļa saturu, kas bija 32 % vai mazāks. Tāpēc, ja attiecīgais ražojums tika atšķaidīts ar ūdeni vai sajaukts ar sēru, lai panāktu zemāku slāpekļa saturu, 81. apsvērumā minētajā korekcijā tika iekļautas arī papildu izmaksas par atšķaidīšanu un sajaukšanu, kas radās saistītajam importētājam. |
| --- | --- |

(82)

Apskatot atšķaidīšanas un sajaukšanas izmaksas, kas konkrētajā gadījumā bija īpašs elements, jānorāda, ka MHTL IP eksportēja vienīgi UAN ar slāpekļa saturu 32 %. Tomēr saistītie importētāji neatkarīgiem pircējiem UAN pārdeva ar slāpekļa saturu, kas bija 32 % vai mazāks. Tāpēc, ja attiecīgais ražojums tika atšķaidīts ar ūdeni vai sajaukts ar sēru, lai panāktu zemāku slāpekļa saturu, 81. apsvērumā minētajā korekcijā tika iekļautas arī papildu izmaksas par atšķaidīšanu un sajaukšanu, kas radās saistītajam importētājam.

MHTL

3.2.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (83) | MHTL normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu. |
| --- | --- |

(83)

MHTL normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu.

MHTL

| (84) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas saistībā ar atlaidēm, rabatiem un daudzuma atšķirībām, transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksām un papildizmaksām, kā arī kredītizmaksām. |
| --- | --- |

(84)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas saistībā ar atlaidēm, rabatiem un daudzuma atšķirībām, transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksām un papildizmaksām, kā arī kredītizmaksām.

3.2.4.   Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (85) | Attiecībā uz MHTL Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja līdzīgā ražojuma vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(85)

Attiecībā uz MHTL Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja līdzīgā ražojuma vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu.

MHTL

| (86) | Šādi iegūtā provizoriskā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 55,9 %. |
| --- | --- |

(86)

Šādi iegūtā provizoriskā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 55,9 %.

| (87) | Visiem pārējiem TT ražotājiem eksportētājiem (ja tādi būtu) Komisija dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, kas izteikts procentos no kopējā eksporta apjoma (norādīts Eurostat importa statistikā) no TT uz Savienību. |
| --- | --- |

(87)

Visiem pārējiem TT ražotājiem eksportētājiem (ja tādi būtu) Komisija dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, kas izteikts procentos no kopējā eksporta apjoma (norādīts Eurostat importa statistikā) no TT uz Savienību.

Eurostat

| (88) | Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, t. i., MHTL, eksporta apjoms izmeklēšanas periodā bija 100 % no TT eksporta kopapjoma uz Savienību. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt MHTL dempinga starpības apmērā. |
| --- | --- |

(88)

Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, t. i., MHTL, eksporta apjoms izmeklēšanas periodā bija 100 % no TT eksporta kopapjoma uz Savienību. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt MHTL dempinga starpības apmērā.

MHTL

MHTL

| (89) | Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.






  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Methanol Holdings (Trinidad) Limited | 55,9 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 55,9 % |

(89)

Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

Methanol Holdings (Trinidad) Limited

Methanol Holdings (Trinidad) Limited

55,9 %

Visi pārējie uzņēmumi

55,9 %

3.3.   Amerikas Savienotās Valstis

Amerikas Savienotās Valstis

3.3.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (90) | Sūdzības iesniedzējs sūdzībā sniedza informāciju, ka ASV ir vismaz divi UAN ražotāji. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka attiecīgo ražojumu ražo ne tikai vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās (CFI), bet vēl arī citi ražotāji. Tomēr bija arī skaidrs, ka izmeklēšanas periodā tikai CFI ir eksportējis attiecīgo ražojumu uz Savienību. |
| --- | --- |

(90)

Sūdzības iesniedzējs sūdzībā sniedza informāciju, ka ASV ir vismaz divi UAN ražotāji. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka attiecīgo ražojumu ražo ne tikai vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās (CFI), bet vēl arī citi ražotāji. Tomēr bija arī skaidrs, ka izmeklēšanas periodā tikai CFI ir eksportējis attiecīgo ražojumu uz Savienību.

CFI

CFI

| (91) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai CFI kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja izmeklēšanas periodā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Tādējādi CFI kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(91)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai CFI kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja izmeklēšanas periodā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Tādējādi CFI kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs.

CFI

CFI

| (92) | Komisija konstatēja, ka CFI izmeklēšanas periodā uz Savienību eksportēja tikai vienu UAN ražojuma veidu, proti, UAN ar 32 % slāpekļa saturu. Tad Komisija noteica ražojumu veidus, ko CFI pārdod iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidu, kuru pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(92)

Komisija konstatēja, ka CFI izmeklēšanas periodā uz Savienību eksportēja tikai vienu UAN ražojuma veidu, proti, UAN ar 32 % slāpekļa saturu. Tad Komisija noteica ražojumu veidus, ko CFI pārdod iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidu, kuru pārdod eksportam uz Savienību.

CFI

CFI

| (93) | Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai CFI ir reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū attiecībā uz ražojuma veidu, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja izmeklēšanas periodā šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopējā apjoma, kas tiek pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka izmeklēšanas periodā tā ražojuma veida, kas ir identisks vai salīdzināms ar ražojuma veidu, kurš tika pārdots eksportam uz Savienību, iekšzemes pārdošanas apjoms bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(93)

Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai CFI ir reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū attiecībā uz ražojuma veidu, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja izmeklēšanas periodā šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopējā apjoma, kas tiek pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka izmeklēšanas periodā tā ražojuma veida, kas ir identisks vai salīdzināms ar ražojuma veidu, kurš tika pārdots eksportam uz Savienību, iekšzemes pārdošanas apjoms bija reprezentatīvs.

CFI

| (94) | Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu katram attiecīgajam ražojuma veidam noteica neatkarīgiem pircējiem veiktās iekšzemes pārdošanas apjoma rentablo daļu izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(94)

Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu katram attiecīgajam ražojuma veidam noteica neatkarīgiem pircējiem veiktās iekšzemes pārdošanas apjoma rentablo daļu izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū.

| (95) | Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana ir rentabla, ja:






  (a) | tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma un |
| --- | --- | --- |

(95)

Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana ir rentabla, ja:

(a)

tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma un

| (b) | minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai pārsniedz tās. |
| --- | --- |

(b)

minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai pārsniedz tās.

| (96) | Šajā gadījumā normālā vērtība ir minētā ražojuma veida visas izmeklēšanas periodā veiktās iekšzemes pārdošanas vidējā svērtā vērtība. |
| --- | --- |

(96)

Šajā gadījumā normālā vērtība ir minētā ražojuma veida visas izmeklēšanas periodā veiktās iekšzemes pārdošanas vidējā svērtā vērtība.

| (97) | Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā, ja:






  (a) | šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma vai |
| --- | --- | --- |

(97)

Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā, ja:

(a)

šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma vai

| (b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā cena nepārsniedz vienības ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā cena nepārsniedz vienības ražošanas izmaksas.

| (98) | Iekšzemes pārdošanas apjoma analīze apliecināja, ka 60–80 % (13) no ražojuma veida, kas bija identisks vai salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, kopējā pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū bija rentabli un ka vidējā svērtā pārdošanas cena bija augstāka par ražošanas izmaksām. Tādējādi normālā vērtība tika aprēķināta kā vienīgi rentablās pārdošanas vidējā svērtā vērtība. |
| --- | --- |

(98)

Iekšzemes pārdošanas apjoma analīze apliecināja, ka 60–80 % (13) no ražojuma veida, kas bija identisks vai salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, kopējā pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū bija rentabli un ka vidējā svērtā pārdošanas cena bija augstāka par ražošanas izmaksām. Tādējādi normālā vērtība tika aprēķināta kā vienīgi rentablās pārdošanas vidējā svērtā vērtība.

13

3.3.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (99) | CFI eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. |
| --- | --- |

(99)

CFI eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā.

CFI

| (100) | Šajā gadījumā eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu bija samaksātā vai maksājamā cena par eksportam uz Savienību pārdoto attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(100)

Šajā gadījumā eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu bija samaksātā vai maksājamā cena par eksportam uz Savienību pārdoto attiecīgo ražojumu.

3.3.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (101) | CFI normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu. |
| --- | --- |

(101)

CFI normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu.

CFI

| (102) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas saistībā ar ievedmaksājumiem un netiešajiem nodokļiem, atlaidēm, rabatiem un daudzuma atšķirībām, transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksām un papildizmaksām, kā arī kredītizmaksām. |
| --- | --- |

(102)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas saistībā ar ievedmaksājumiem un netiešajiem nodokļiem, atlaidēm, rabatiem un daudzuma atšķirībām, transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksām un papildizmaksām, kā arī kredītizmaksām.

3.3.4.   Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (103) | Attiecībā uz CFI Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja konkrēta līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(103)

Attiecībā uz CFI Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja konkrēta līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

CFI

| (104) | Šādi iegūtā provizoriskā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 37,3 %. |
| --- | --- |

(104)

Šādi iegūtā provizoriskā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 37,3 %.

| (105) | Visiem pārējiem ASV ražotājiem eksportētājiem, ja papildus acīmredzami vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās izmeklēšanā (CFI), tādi būtu, Komisija dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, kas izteikts procentos no kopējā eksporta apjoma (norādīts Eurostat importa statistikā) no ASV uz Savienību. |
| --- | --- |

(105)

Visiem pārējiem ASV ražotājiem eksportētājiem, ja papildus acīmredzami vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās izmeklēšanā (CFI), tādi būtu, Komisija dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, kas izteikts procentos no kopējā eksporta apjoma (norādīts Eurostat importa statistikā) no ASV uz Savienību.

CFI

Eurostat

| (106) | Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir augsts, jo CFI eksporta apjoms izmeklēšanas periodā bija 100 % no ASV eksporta kopapjoma uz Savienību. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, t. i., CFI, dempinga starpības apmērā. |
| --- | --- |

(106)

Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir augsts, jo CFI eksporta apjoms izmeklēšanas periodā bija 100 % no ASV eksporta kopapjoma uz Savienību. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, t. i., CFI, dempinga starpības apmērā.

CFI

CFI

| (107) | Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.






  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| CF Industries Holdings, Inc. | 37,3 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 37,3 % |

(107)

Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

CF Industries Holdings, Inc.

CF Industries Holdings, Inc.

37,3 %

Visi pārējie uzņēmumi

37,3 %

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (108) | Līdzīgo ražojumu Savienībā izmeklēšanas periodā izgatavoja 20 zināmie ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(108)

Līdzīgo ražojumu Savienībā izmeklēšanas periodā izgatavoja 20 zināmie ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (109) | Tika noteikts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 3,9 milj. tonnu. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, proti, Fertilizers Europe ražošanas apskatu un Fertecon (Fertecon ir atzīts tirgus izlūkošanas pakalpojumu sniedzējs pasaules mēslošanas līdzekļu tirgos). Kā norādīts 12. apsvērumā, atlasīti tika trīs Savienības ražotāji, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(109)

Tika noteikts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 3,9 milj. tonnu. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, proti, Fertilizers Europe ražošanas apskatu un Fertecon (Fertecon ir atzīts tirgus izlūkošanas pakalpojumu sniedzējs pasaules mēslošanas līdzekļu tirgos). Kā norādīts 12. apsvērumā, atlasīti tika trīs Savienības ražotāji, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

Fertilizers Europe

Fertecon

Fertecon

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (110) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un tam pieskaitot importu no visām trešām valstīm pēc Eurostat datiem. |
| --- | --- |

(110)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un tam pieskaitot importu no visām trešām valstīm pēc Eurostat datiem.

Eurostat

| (111) | Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā (t) | 2015 | 2016 | 2017 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | 4 803 732 | 4 658 736 | 4 783 671 | 4 571 721 |
| Indekss | 100 | 97 | 100 | 95 |
| Avots: Fertilizers Europe un Eurostat. |

(111)

Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā (t)

Patēriņš Savienībā (t)

2015

2016

2017

IP

Kopējais patēriņš Savienībā

4 803 732

4 658 736

4 783 671

4 571 721

Indekss

Indekss

100

100

97

97

100

100

95

95

Avots: Fertilizers Europe un Eurostat.

Avots:

un

| (112) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā svārstījās, kopumā samazinoties par 5 %. 2016. gadā un izmeklēšanas periodā sausums UAN svarīgos tirgos nozīmēja, ka lauksaimnieciskā izmantošana attiecīgi samazinājās. |
| --- | --- |

(112)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā svārstījās, kopumā samazinoties par 5 %. 2016. gadā un izmeklēšanas periodā sausums UAN svarīgos tirgos nozīmēja, ka lauksaimnieciskā izmantošana attiecīgi samazinājās.

4.3.   Imports no attiecīgajām valstīm

Imports no attiecīgajām valstīm

4.3.1.   Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvs novērtējums

Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvs novērtējums

| (113) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes UAN imports būtu jāvērtē kopumā. |
| --- | --- |

(113)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes UAN imports būtu jāvērtē kopumā.

| (114) | Minētais noteikums paredz, ka importa no vairākām valstīm ietekmi vērtē kopumā tikai tad, ja konstatē, ka:






  (a) | dempinga starpība, kas noteikta katras valsts izcelsmes importam, pārsniedz 9. panta 3. punktā definēto de minimis apjomu, un katras valsts izcelsmes importa apjoms nav nenozīmīgs, un |
| --- | --- | --- |

(114)

Minētais noteikums paredz, ka importa no vairākām valstīm ietekmi vērtē kopumā tikai tad, ja konstatē, ka:

(a)

dempinga starpība, kas noteikta katras valsts izcelsmes importam, pārsniedz 9. panta 3. punktā definēto de minimis apjomu, un katras valsts izcelsmes importa apjoms nav nenozīmīgs, un

de minimis

| (b) | importa ietekmes novērtējums kopumā ir vēlams, ņemot vērā konkurences apstākļus starp importētajiem ražojumiem un līdzīgo Savienības ražojumu. |
| --- | --- |

(b)

importa ietekmes novērtējums kopumā ir vēlams, ņemot vērā konkurences apstākļus starp importētajiem ražojumiem un līdzīgo Savienības ražojumu.

| (115) | Dempinga starpības, kas tika konstatētas attiecībā uz importu no katras no trim attiecīgajām valstīm, pārsniedza pamatregulas 9. panta 3. punktā noteikto de minimis slieksni. Importa apjoms no katras attiecīgās valsts nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē. Importa no Krievijas tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 13,4 %, no TT – 8,1 % un no ASV – 16,2 %. |
| --- | --- |

(115)

Dempinga starpības, kas tika konstatētas attiecībā uz importu no katras no trim attiecīgajām valstīm, pārsniedza pamatregulas 9. panta 3. punktā noteikto de minimis slieksni. Importa apjoms no katras attiecīgās valsts nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē. Importa no Krievijas tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 13,4 %, no TT – 8,1 % un no ASV – 16,2 %.

de minimis

| (116) | Konkurences apstākļi starp importu par dempinga cenām no Krievijas, TT un ASV un starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un līdzīgo Savienības ražojumu bija līdzīgi. Konkrētāk, importētie ražojumi konkurēja savstarpēji un ar Savienībā ražoto UAN, jo tie tiek pārdoti tajos pašos tirdzniecības kanālos un līdzīgām pircēju kategorijām. Attiecīgais ražojums ir viendabīga standartprece, un konkurence pārsvarā notika, pamatojoties tikai uz cenu. |
| --- | --- |

(116)

Konkurences apstākļi starp importu par dempinga cenām no Krievijas, TT un ASV un starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un līdzīgo Savienības ražojumu bija līdzīgi. Konkrētāk, importētie ražojumi konkurēja savstarpēji un ar Savienībā ražoto UAN, jo tie tiek pārdoti tajos pašos tirdzniecības kanālos un līdzīgām pircēju kategorijām. Attiecīgais ražojums ir viendabīga standartprece, un konkurence pārsvarā notika, pamatojoties tikai uz cenu.

| (117) | Tādējādi visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji bija izpildīti, un kaitējuma noteikšanai imports no Krievijas, TT un ASV tika vērtēts kopumā. |
| --- | --- |

(117)

Tādējādi visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji bija izpildīti, un kaitējuma noteikšanai imports no Krievijas, TT un ASV tika vērtēts kopumā.

| (118) | Uzklausīšanā MHTL apgalvoja, ka imports no TT būtu jānodala atsevišķi, jo i) TT cenas pastāvīgi bija augstākas par ASV un Krievijas cenām, ii) attiecīgajā periodā samazinājās importa apjomi (atšķirībā no ASV un Krievijas izcelsmes importa), iii) MHTL pieder pie Eiropas uzņēmumu grupas, iv) MHTL ir cenu sekotājs un v) TT ir jaunattīstības valsts, kas ir PTO dalībniece. |
| --- | --- |

(118)

Uzklausīšanā MHTL apgalvoja, ka imports no TT būtu jānodala atsevišķi, jo i) TT cenas pastāvīgi bija augstākas par ASV un Krievijas cenām, ii) attiecīgajā periodā samazinājās importa apjomi (atšķirībā no ASV un Krievijas izcelsmes importa), iii) MHTL pieder pie Eiropas uzņēmumu grupas, iv) MHTL ir cenu sekotājs un v) TT ir jaunattīstības valsts, kas ir PTO dalībniece.

MHTL

MHTL

MHTL

| (119) | Komisija noraidīja šos apgalvojumus. Lēmums par to, vai imports būtu jāvērtē kopumā, ir jāpieņem, pamatojoties uz pamatregulas 3. panta 4. punktā izklāstītajiem kritērijiem, kas šajā gadījumā, kā norādīts 114.–117. apsvērumā, tika izpildīti. Neviens no MHTL piesauktajiem faktoriem nav pamats apstrīdēt, ka importu no TT nāktos izskatīt kopā ar importu no Krievijas un ASV (14). |
| --- | --- |

(119)

Komisija noraidīja šos apgalvojumus. Lēmums par to, vai imports būtu jāvērtē kopumā, ir jāpieņem, pamatojoties uz pamatregulas 3. panta 4. punktā izklāstītajiem kritērijiem, kas šajā gadījumā, kā norādīts 114.–117. apsvērumā, tika izpildīti. Neviens no MHTL piesauktajiem faktoriem nav pamats apstrīdēt, ka importu no TT nāktos izskatīt kopā ar importu no Krievijas un ASV (14).

MHTL

14

4.3.2.   Importa no attiecīgajām valstīm apjoms un tirgus daļa

Importa no attiecīgajām valstīm apjoms un tirgus daļa

| (120) | Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, salīdzinot importa apjomu ar Savienības patēriņu. |
| --- | --- |

(120)

Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, salīdzinot importa apjomu ar Savienības patēriņu.

Eurostat

| (121) | Importa no attiecīgajām valstīm Savienībā dinamika bija šāda.

  2. tabula


  Importa apjoms (t) un tirgus daļa | 2015 | 2016 | 2017 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no attiecīgajām valstīm (t) | 1 051 602 | 1 581 863 | 1 647 295 | 1 723 839 |
| Indekss | 100 | 150 | 157 | 164 |
| Tirgus daļa | 21,9 % | 34,0 % | 34,4 % | 37,7 % |
| Indekss | 100 | 155 | 157 | 172 |
| Importa apjoms no Krievijas Federācijas (t) | 339 075 | 582 906 | 557 966 | 613 491 |
| Indekss | 100 | 172 | 165 | 181 |
| Tirgus daļa | 7,1 % | 12,5 % | 11,7 % | 13,4 % |
| Indekss | 100 | 177 | 165 | 190 |
| Importa apjoms no Trinidādas un Tobāgo (t) | 488 392 | 452 194 | 444 290 | 368 178 |
| Indekss | 100 | 93 | 91 | 75 |
| Tirgus daļa | 10,2 % | 9,7 % | 9,3 % | 8,1 % |
| Indekss | 100 | 95 | 91 | 79 |
| Importa apjoms no ASV (t) | 224 136 | 546 763 | 645 040 | 742 170 |
| Indekss | 100 | 244 | 288 | 331 |
| Tirgus daļa | 4,7 % | 11,7 % | 13,5 % | 16,2 % |
| Indekss | 100 | 252 | 289 | 348 |
| Avots: Eurostat. |

(121)

Importa no attiecīgajām valstīm Savienībā dinamika bija šāda.

2. tabula

2. tabula

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

2015

2016

2017

IP

Importa apjoms no attiecīgajām valstīm (t)

1 051 602

1 581 863

1 647 295

1 723 839

Indekss

Indekss

100

100

150

150

157

157

164

164

Tirgus daļa

21,9 %

34,0 %

34,4 %

37,7 %

Indekss

Indekss

100

100

155

155

157

157

172

172

Importa apjoms no Krievijas Federācijas (t)

339 075

582 906

557 966

613 491

Indekss

Indekss

100

100

172

172

165

165

181

181

Tirgus daļa

7,1 %

12,5 %

11,7 %

13,4 %

Indekss

Indekss

100

100

177

177

165

165

190

190

Importa apjoms no Trinidādas un Tobāgo (t)

488 392

452 194

444 290

368 178

Indekss

Indekss

100

100

93

93

91

91

75

75

Tirgus daļa

10,2 %

9,7 %

9,3 %

8,1 %

Indekss

Indekss

100

100

95

95

91

91

79

79

Importa apjoms no ASV (t)

224 136

546 763

645 040

742 170

Indekss

Indekss

100

100

244

244

288

288

331

331

Tirgus daļa

4,7 %

11,7 %

13,5 %

16,2 %

Indekss

Indekss

100

100

252

252

289

289

348

348

Avots: Eurostat.

Avots:

| (122) | Attiecīgajā periodā imports no attiecīgajām valstīm pieauga par 64 %. Tirgus daļas pieaugums bija vēl izteiktāks: attiecīgā importa tirgus daļa pieauga par 72 % – no 21,9 % 2015. gadā līdz 37,7 % izmeklēšanas periodā. Tā kā patēriņš tajā pašā laikposmā samazinājās par 5 %, krasais attiecīgo valstu tirgus daļas pieaugums nepārprotami kaitēja citiem tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(122)

Attiecīgajā periodā imports no attiecīgajām valstīm pieauga par 64 %. Tirgus daļas pieaugums bija vēl izteiktāks: attiecīgā importa tirgus daļa pieauga par 72 % – no 21,9 % 2015. gadā līdz 37,7 % izmeklēšanas periodā. Tā kā patēriņš tajā pašā laikposmā samazinājās par 5 %, krasais attiecīgo valstu tirgus daļas pieaugums nepārprotami kaitēja citiem tirgus dalībniekiem.

4.3.3.   Importa no attiecīgajām valstīm cenas un cenu samazinājums

Importa no attiecīgajām valstīm cenas un cenu samazinājums

| (123) | Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Ir svarīgi precizēt, ka šo statistikas cenu līmenis var atšķirties no pārbaudītajām sadarbojošos ražotāju eksportētāju cenām, jo lielāko daļu importa no attiecīgajām valstīm veic, izmantojot saistītus importētājus. |
| --- | --- |

(123)

Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Ir svarīgi precizēt, ka šo statistikas cenu līmenis var atšķirties no pārbaudītajām sadarbojošos ražotāju eksportētāju cenām, jo lielāko daļu importa no attiecīgajām valstīm veic, izmantojot saistītus importētājus.

Eurostat

| (124) | Vidējās svērtās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgajām valstīm bija šāda.

  3. tabula


  Importa cenas (EUR/t) | 2015 | 2016 | 2017 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krievijas Federācija | 179 | 130 | 135 | 126 |
| Indekss | 100 | 73 | 75 | 70 |
| Trinidāda un Tobāgo | 197 | 151 | 141 | 140 |
| Indekss | 100 | 77 | 72 | 71 |
| ASV | 188 | 137 | 126 | 124 |
| Indekss | 100 | 73 | 67 | 66 |
| Attiecīgās valstis | 189 | 138 | 133 | 128 |
| Indekss | 100 | 73 | 70 | 68 |
| Avots: Eurostat. |

(124)

Vidējās svērtās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgajām valstīm bija šāda.

3. tabula

3. tabula

Importa cenas (EUR/t)

Importa cenas (EUR/t)

2015

2016

2017

IP

Krievijas Federācija

179

130

135

126

Indekss

Indekss

100

100

73

73

75

75

70

70

Trinidāda un Tobāgo

197

151

141

140

Indekss

Indekss

100

100

77

77

72

72

71

71

ASV

188

137

126

124

Indekss

Indekss

100

100

73

73

67

67

66

66

Attiecīgās valstis

189

138

133

128

Indekss

Indekss

100

100

73

73

70

70

68

68

Avots: Eurostat.

Avots:

| (125) | Attiecīgo valstu importa cenas samazinājās vidēji par 32 %. Faktiski cenas importam no visām trim attiecīgajām valstīm samazinājās par 30–34 % atkarībā no valsts. Šis kritums bija īpaši redzams 2016. gadā, kad samazinājās izejvielu (galvenokārt gāzes) cenas. Tomēr izmeklēšanas periodā importa cenas samazinājās par 4 %, savukārt izejvielu cenas pieauga. |
| --- | --- |

(125)

Attiecīgo valstu importa cenas samazinājās vidēji par 32 %. Faktiski cenas importam no visām trim attiecīgajām valstīm samazinājās par 30–34 % atkarībā no valsts. Šis kritums bija īpaši redzams 2016. gadā, kad samazinājās izejvielu (galvenokārt gāzes) cenas. Tomēr izmeklēšanas periodā importa cenas samazinājās par 4 %, savukārt izejvielu cenas pieauga.

| (126) | Cenu starpību izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot šādus faktorus:






  — | katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas, kuras jāmaksā pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū par importu no tiem attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un kuras noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF) summa ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimporta izmaksām; un |
| --- | --- | --- |

(126)

Cenu starpību izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot šādus faktorus:

—

katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas, kuras jāmaksā pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū par importu no tiem attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un kuras noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF) summa ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimporta izmaksām; un

| — | katra atlasīto Savienības ražotāju ražojuma veida atbilstošās vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū. |
| --- | --- |

—

katra atlasīto Savienības ražotāju ražojuma veida atbilstošās vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū.

| (127) | Komisija parasti ražotāju eksportētāju CIF cenu pie Savienības robežas salīdzina ar Savienības ražotāju EXW cenu, jo šāda pieeja parasti nodrošina taisnīgu salīdzinājumu. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka šajā gadījumā pastāv ārkārtēji apstākļi, jo attiecībā uz aptuveni trešo daļu atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas darījumiem EXW pārdošanas cenu izmantošana radītu tādas Savienības ražošanas nozares cenas, kuras nav tādā līmenī, kas konkurences ziņā būtu salīdzināms ar importa cenām. |
| --- | --- |

(127)

Komisija parasti ražotāju eksportētāju CIF cenu pie Savienības robežas salīdzina ar Savienības ražotāju EXW cenu, jo šāda pieeja parasti nodrošina taisnīgu salīdzinājumu. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka šajā gadījumā pastāv ārkārtēji apstākļi, jo attiecībā uz aptuveni trešo daļu atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas darījumiem EXW pārdošanas cenu izmantošana radītu tādas Savienības ražošanas nozares cenas, kuras nav tādā līmenī, kas konkurences ziņā būtu salīdzināms ar importa cenām.

| (128) | Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares pārdošanu, kas paredzēja pārvadājumus pa jūru, lai nogādātu ražojumus uz tādām ostām kā Ruāna (Francijā) un Ģente (Beļģijā), tika atzīts par lietderīgu izmantot cenas piegādei uz šo ostu, nevis aprēķināt EXW cenas šai pārdošanai. Šī pārdošana veidoja aptuveni 40 % no Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma. Šī pieeja tika uzskatīta par precīzāku nekā EXW cenu izmantošana šādu iemeslu dēļ:






  i) | UAN ir korozīvs šķidrums, kura piegāde lietotājiem un izplatītājiem prasa īpašus transportlīdzekļus un uzglabāšanas iekārtas. Tas palielina loģistikas izmaksas tādējādi, ka šīs izmaksas bieži ir vairāk nekā 20 % no Rietumeiropā pārdotā UAN pārdošanas cenas un saskaņā ar noteiktiem piegādes noteikumiem var sasniegt 30 % no pārdošanas cenas; |
| --- | --- | --- |

(128)

Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares pārdošanu, kas paredzēja pārvadājumus pa jūru, lai nogādātu ražojumus uz tādām ostām kā Ruāna (Francijā) un Ģente (Beļģijā), tika atzīts par lietderīgu izmantot cenas piegādei uz šo ostu, nevis aprēķināt EXW cenas šai pārdošanai. Šī pārdošana veidoja aptuveni 40 % no Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma. Šī pieeja tika uzskatīta par precīzāku nekā EXW cenu izmantošana šādu iemeslu dēļ:

i)

UAN ir korozīvs šķidrums, kura piegāde lietotājiem un izplatītājiem prasa īpašus transportlīdzekļus un uzglabāšanas iekārtas. Tas palielina loģistikas izmaksas tādējādi, ka šīs izmaksas bieži ir vairāk nekā 20 % no Rietumeiropā pārdotā UAN pārdošanas cenas un saskaņā ar noteiktiem piegādes noteikumiem var sasniegt 30 % no pārdošanas cenas;

| ii) | divi lielākie atlasītie ražotāji atrodas Polijā un Lietuvā, bet lielākie UAN tirgi atrodas Rietumeiropā – tas nozīmē, ka loģistikas izmaksas ir īpaši augstas un ietver jūras kravu pārvadājumus. Šo divu ražotāju konkurencei Austrumeiropā ar importu no Krievijas atbilst EXW un CIF cenas, bet Rietumeiropā ar importu no Trinidādas un Tobāgo, Krieviju un ASV – piegādes cenas. Tika konstatēts, ka šo ražotāju pārdošanas cenu galvenā atšķirība Austrumeiropā salīdzinājumā ar Rietumeiropu bija šīs loģistikas un transporta izmaksas; |
| --- | --- |

ii)

divi lielākie atlasītie ražotāji atrodas Polijā un Lietuvā, bet lielākie UAN tirgi atrodas Rietumeiropā – tas nozīmē, ka loģistikas izmaksas ir īpaši augstas un ietver jūras kravu pārvadājumus. Šo divu ražotāju konkurencei Austrumeiropā ar importu no Krievijas atbilst EXW un CIF cenas, bet Rietumeiropā ar importu no Trinidādas un Tobāgo, Krieviju un ASV – piegādes cenas. Tika konstatēts, ka šo ražotāju pārdošanas cenu galvenā atšķirība Austrumeiropā salīdzinājumā ar Rietumeiropu bija šīs loģistikas un transporta izmaksas;

| iii) | daudzas ieinteresētās personas, tostarp ražotāji eksportētāji, ir norādījušas, ka galvenais salīdzināšanas elements attiecībā uz UAN cenām Rietumeiropā piegādei uz Ruānas (Francijā) un Ģentes (Beļģijā) ostā ir CIF cena (attiecīgā gadījumā pieskaitot ievedmuitas nodokli); |
| --- | --- |

iii)

daudzas ieinteresētās personas, tostarp ražotāji eksportētāji, ir norādījušas, ka galvenais salīdzināšanas elements attiecībā uz UAN cenām Rietumeiropā piegādei uz Ruānas (Francijā) un Ģentes (Beļģijā) ostā ir CIF cena (attiecīgā gadījumā pieskaitot ievedmuitas nodokli);

| iv) | lielākā daļa importa no attiecīgajām valstīm izmeklēšanas periodā uz Rietumeiropu tika piegādāta kā CIF lielos jūras kravas tankkuģos. Tas attiecās uz gandrīz visām piegādēm, kuru izcelsme ir Trinidādā un Tobāgo un ASV, kā arī uz lielu daudzumu pārdošanas apjoma no Krievijas Federācijas; |
| --- | --- |

iv)

lielākā daļa importa no attiecīgajām valstīm izmeklēšanas periodā uz Rietumeiropu tika piegādāta kā CIF lielos jūras kravas tankkuģos. Tas attiecās uz gandrīz visām piegādēm, kuru izcelsme ir Trinidādā un Tobāgo un ASV, kā arī uz lielu daudzumu pārdošanas apjoma no Krievijas Federācijas;

| v) | UAN ir viendabīga standartprece, tāpēc vairākums pircēju šo ražojumu pērk, vadoties vienīgi pēc cenas; |
| --- | --- |

v)

UAN ir viendabīga standartprece, tāpēc vairākums pircēju šo ražojumu pērk, vadoties vienīgi pēc cenas;

| vi) | izplatītāja un gala lietotāja līmenī var nebūt iespējams izsekot attiecīgā ražojuma izcelsmei, jo tādās Rietumeiropas ostās kā Ruāna vai Ģente piegādātais UAN glabājas vienās tvertnēs neatkarīgi no izcelsmes; un |
| --- | --- |

vi)

izplatītāja un gala lietotāja līmenī var nebūt iespējams izsekot attiecīgā ražojuma izcelsmei, jo tādās Rietumeiropas ostās kā Ruāna vai Ģente piegādātais UAN glabājas vienās tvertnēs neatkarīgi no izcelsmes; un

| vii) | gan importa, gan Savienības ražošanas nozares pārdoto ražojumu konkurence pārdošanā no piegādes ostas pastāvēja attiecībā uz vieniem un tiem pašiem pircējiem, izmantojot salīdzināmus inkoterminus, un tos bieži piegādāja pircējiem vienos un tajos pašos piegādes transportlīdzekļos. |
| --- | --- |

vii)

gan importa, gan Savienības ražošanas nozares pārdoto ražojumu konkurence pārdošanā no piegādes ostas pastāvēja attiecībā uz vieniem un tiem pašiem pircējiem, izmantojot salīdzināmus inkoterminus, un tos bieži piegādāja pircējiem vienos un tajos pašos piegādes transportlīdzekļos.

| (129) | Tāpēc Komisija secināja, ka, izvērtējot cenu samazinājuma esību, aptuveni trešdaļa divu atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas darījumu būtu jākoriģē, lai šos darījumus ar attiecīgo importu varētu salīdzināt atbilstoši faktiskajiem konkurences apstākļiem. Attiecībā uz šīm divām trešdaļām Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma, kas neparedzēja jūras kravu pārvadājumus, tika saglabāta parastā CIF attiecībā pret EXW metode. |
| --- | --- |

(129)

Tāpēc Komisija secināja, ka, izvērtējot cenu samazinājuma esību, aptuveni trešdaļa divu atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas darījumu būtu jākoriģē, lai šos darījumus ar attiecīgo importu varētu salīdzināt atbilstoši faktiskajiem konkurences apstākļiem. Attiecībā uz šīm divām trešdaļām Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma, kas neparedzēja jūras kravu pārvadājumus, tika saglabāta parastā CIF attiecībā pret EXW metode.

| (130) | Cenu salīdzinājums tika veikts pa ražojuma veidiem darījumiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas uzrādīja vidējo svērto cenu samazinājuma starpību 3,4 % apmērā importam no Krievijas, 6,2 % – importam no TT un 9,9 % – importam no ASV. Paturot prātā, ka attiecīgais ražojums ir standartprece un ka konkurence lielā mērā balstās tikai uz cenu, bet cenas ir ļoti pārredzamas (proti, tās tirgū ir zināmas), šāda starpība ir uzskatāma par ievērojamu. Nelielas cenu starpības rezultātā pircējs pāries pie cita piegādātāja. To apliecināja arī lietotāju pārstāvju atbildes. |
| --- | --- |

(130)

Cenu salīdzinājums tika veikts pa ražojuma veidiem darījumiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas uzrādīja vidējo svērto cenu samazinājuma starpību 3,4 % apmērā importam no Krievijas, 6,2 % – importam no TT un 9,9 % – importam no ASV. Paturot prātā, ka attiecīgais ražojums ir standartprece un ka konkurence lielā mērā balstās tikai uz cenu, bet cenas ir ļoti pārredzamas (proti, tās tirgū ir zināmas), šāda starpība ir uzskatāma par ievērojamu. Nelielas cenu starpības rezultātā pircējs pāries pie cita piegādātāja. To apliecināja arī lietotāju pārstāvju atbildes.

| (131) | Izmeklēšanas periodā salīdzinot pārdošanas cenas pa ražojuma veidiem darījumiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, importa no attiecīgajām valstīm cenas bija vidēji par 6,8 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(131)

Izmeklēšanas periodā salīdzinot pārdošanas cenas pa ražojuma veidiem darījumiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, importa no attiecīgajām valstīm cenas bija vidēji par 6,8 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (132) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(132)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (133) | Kā minēts 13. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase. |
| --- | --- |

(133)

Kā minēts 13. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

| (134) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem, kas bija ietverti Fertilizers Europe sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Minētie dati attiecas uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem, kas bija ietverti atlasīto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(134)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem, kas bija ietverti Fertilizers Europe sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Minētie dati attiecas uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem, kas bija ietverti atlasīto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

Fertilizers Europe

| (135) | Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums. |
| --- | --- |

(135)

Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums.

| (136) | Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(136)

Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (137) | Attiecīgajā laikposmā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika.

  4. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2015 | 2016 | 2017 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 4 238 411 | 3 695 546 | 4 253 903 | 3 890 476 |
| Indekss | 100 | 87 | 100 | 92 |
| Ražošanas jauda (mērvienībās) | 8 055 000 | 8 205 000 | 8 385 000 | 8 385 000 |
| Indekss | 100 | 102 | 104 | 104 |
| Jaudas izmantojums | 53 % | 45 % | 51 % | 46 % |
| Indekss | 100 | 86 | 96 | 88 |
| Avots: pārbaudītas Fertilizers Europe atbildes uz anketas jautājumiem. |

(137)

Attiecīgajā laikposmā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika.

4. tabula

4. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2015

2016

2017

IP

Ražošanas apjoms (t)

4 238 411

3 695 546

4 253 903

3 890 476

Indekss

Indekss

100

100

87

87

100

100

92

92

Ražošanas jauda (mērvienībās)

8 055 000

8 205 000

8 385 000

8 385 000

Indekss

Indekss

100

100

102

102

104

104

104

104

Jaudas izmantojums

53 %

45 %

51 %

46 %

Indekss

Indekss

100

100

86

86

96

96

88

88

Avots: pārbaudītas Fertilizers Europe atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots: pārbaudītas

atbildes uz anketas jautājumiem.

| (138) | Savienībā UAN parasti tiek ražots integrētās ķīmisku vielu ražotnēs. Šīs ražotnes pārvērš gāzi un slāpekli par slāpekli saturošiem mēslošanas līdzekļiem un citādiem līdzīgiem rūpniecības ražojumiem, piemēram, melamīnu. Ražošanas process ietver dažādus posmus, piemēram, amonjaka un slāpekļskābes ražošanu, tāpēc tas ir ļoti atkarīgs no piekļuves gāzes (galvenā izejmateriāla) avotiem, izmantojot cauruļvadus vai termināļus, un ir ļoti kapitālietilpīgs. Ražotāji var pārorientēt ražošanu starp galaražojumiem, taču šī spēja ir ierobežota un starp dažādiem ražotājiem atšķiras. Tas atkarīgs no integrētās ražotnes konfigurācijas un ražotāja klientu bāzes. Katra uzņēmuma mērķis ir panākt maksimālu ražotnes rentabilitāti. Tomēr šī izmeklēšana attiecas tikai uz UAN. |
| --- | --- |

(138)

Savienībā UAN parasti tiek ražots integrētās ķīmisku vielu ražotnēs. Šīs ražotnes pārvērš gāzi un slāpekli par slāpekli saturošiem mēslošanas līdzekļiem un citādiem līdzīgiem rūpniecības ražojumiem, piemēram, melamīnu. Ražošanas process ietver dažādus posmus, piemēram, amonjaka un slāpekļskābes ražošanu, tāpēc tas ir ļoti atkarīgs no piekļuves gāzes (galvenā izejmateriāla) avotiem, izmantojot cauruļvadus vai termināļus, un ir ļoti kapitālietilpīgs. Ražotāji var pārorientēt ražošanu starp galaražojumiem, taču šī spēja ir ierobežota un starp dažādiem ražotājiem atšķiras. Tas atkarīgs no integrētās ražotnes konfigurācijas un ražotāja klientu bāzes. Katra uzņēmuma mērķis ir panākt maksimālu ražotnes rentabilitāti. Tomēr šī izmeklēšana attiecas tikai uz UAN.

| (139) | Kopumā attiecīgajā periodā UAN ražošanas apjoms samazinājās par 8 %. Ražošanas apjoms ievērojami samazinājās 2016. gadā, kad imports no attiecīgajām valstīm salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu palielinājās par 50 % un pieprasījumu ietekmēja sausums galvenajos UAN tirgos. Lai gan 2017. gadā situācija uzlabojās, UAN cenu un rentabilitātes samazināšanās dēļ dažiem Savienības ražotājiem izmeklēšanas periodā bija jāpārorientē ražošana uz citiem mēslošanas līdzekļiem uz slāpekļa bāzes. Ja ražošanas pārorientēšana ekonomisku iemeslu dēļ nebija iespējama, Savienības ražotāji pārtrauca ražošanu. |
| --- | --- |

(139)

Kopumā attiecīgajā periodā UAN ražošanas apjoms samazinājās par 8 %. Ražošanas apjoms ievērojami samazinājās 2016. gadā, kad imports no attiecīgajām valstīm salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu palielinājās par 50 % un pieprasījumu ietekmēja sausums galvenajos UAN tirgos. Lai gan 2017. gadā situācija uzlabojās, UAN cenu un rentabilitātes samazināšanās dēļ dažiem Savienības ražotājiem izmeklēšanas periodā bija jāpārorientē ražošana uz citiem mēslošanas līdzekļiem uz slāpekļa bāzes. Ja ražošanas pārorientēšana ekonomisku iemeslu dēļ nebija iespējama, Savienības ražotāji pārtrauca ražošanu.

| (140) | Ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %, savukārt jaudas izmantojums samazinājās par 12 %. Kā minēts 138. apsvērumā, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu šim ražošanas veidam un šajā ražošanas nozarē var ietekmēt tādu citu ražojumu ražošana, kurus var ražot ar to pašu aprīkojumu, un to šīs tendences arī atspoguļo. |
| --- | --- |

(140)

Ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %, savukārt jaudas izmantojums samazinājās par 12 %. Kā minēts 138. apsvērumā, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu šim ražošanas veidam un šajā ražošanas nozarē var ietekmēt tādu citu ražojumu ražošana, kurus var ražot ar to pašu aprīkojumu, un to šīs tendences arī atspoguļo.

4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (141) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  5. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2015 | 2016 | 2017 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t) | 3 348 196 | 2 796 506 | 2 934 634 | 2 645 143 |
| Indekss | 100 | 84 | 88 | 79 |
| Tirgus daļa | 69,7 % | 60,0 % | 61,3 % | 57,9 % |
| Indekss | 100 | 86 | 88 | 83 |
| Avots: pārbaudītas Fertilizers Europe atbildes uz anketas jautājumiem. |

(141)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

5. tabula

5. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2015

2016

2017

IP

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

3 348 196

2 796 506

2 934 634

2 645 143

Indekss

Indekss

100

100

84

84

88

88

79

79

Tirgus daļa

69,7 %

60,0 %

61,3 %

57,9 %

Indekss

Indekss

100

100

86

86

88

88

83

83

Avots: pārbaudītas Fertilizers Europe atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots: pārbaudītas

atbildes uz anketas jautājumiem.

| (142) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms tika aprēķināts, ņemot vērā pārdošanu makroekonomiskā līmenī nesaistītām un saistītām personām. Tomēr neliels šādas pārdošanas apjoms (aptuveni 3 % no visa) ietvēra no dažādiem avotiem importētas produkcijas tālākpārdošanu. Šāda pārdošana nav ietverta iepriekš minētajos pārdošanas apjoma rādītājos, jo tajos būtu jāietver tikai Savienības ražotāju pārdošanas apjoms. Lai izvairītos no dubultas uzskaites, šī tālākpārdošana tika izslēgta arī no patēriņa rādītājiem 114. apsvērumā. Tādējādi Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 21 %. Šajā laikposmā zaudētais pārdošanas apjoms ir tuvs attiecīgo valstu pārdošanas apjoma pieaugumam. |
| --- | --- |

(142)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms tika aprēķināts, ņemot vērā pārdošanu makroekonomiskā līmenī nesaistītām un saistītām personām. Tomēr neliels šādas pārdošanas apjoms (aptuveni 3 % no visa) ietvēra no dažādiem avotiem importētas produkcijas tālākpārdošanu. Šāda pārdošana nav ietverta iepriekš minētajos pārdošanas apjoma rādītājos, jo tajos būtu jāietver tikai Savienības ražotāju pārdošanas apjoms. Lai izvairītos no dubultas uzskaites, šī tālākpārdošana tika izslēgta arī no patēriņa rādītājiem 114. apsvērumā. Tādējādi Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 21 %. Šajā laikposmā zaudētais pārdošanas apjoms ir tuvs attiecīgo valstu pārdošanas apjoma pieaugumam.

| (143) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 17 %. To izraisīja sliktie tirgus apstākļi, īpaši zemās cenas, un tas nozīmēja, ka Savienības pārdošanas apjoms tika zaudēts par labu importam no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(143)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 17 %. To izraisīja sliktie tirgus apstākļi, īpaši zemās cenas, un tas nozīmēja, ka Savienības pārdošanas apjoms tika zaudēts par labu importam no attiecīgajām valstīm.

4.4.2.3.   Izaugsme

| (144) | Iepriekš minētie skaitļi attiecībā uz ražošanu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu liecina, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare nespēja augt ne absolūtā izteiksmē, ne saistībā ar patēriņu. |
| --- | --- |

(144)

Iepriekš minētie skaitļi attiecībā uz ražošanu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu liecina, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare nespēja augt ne absolūtā izteiksmē, ne saistībā ar patēriņu.

4.4.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (145) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  6. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2015 | 2016 | 2017 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 2 164 | 2 029 | 2 104 | 2 005 |
| Indekss | 100 | 94 | 97 | 93 |
| Ražīgums (t uz darbinieku) | 1 959 | 1 821 | 2 022 | 1 940 |
| Indekss | 100 | 93 | 103 | 99 |
| Avots: pārbaudītas Fertilizers Europe atbildes uz anketas jautājumiem. |

(145)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

6. tabula

6. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2015

2016

2017

IP

Nodarbināto skaits

2 164

2 029

2 104

2 005

Indekss

Indekss

100

100

94

94

97

97

93

93

Ražīgums (t uz darbinieku)

1 959

1 821

2 022

1 940

Indekss

Indekss

100

100

93

93

103

103

99

99

Avots: pārbaudītas Fertilizers Europe atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots: pārbaudītas

atbildes uz anketas jautājumiem.

| (146) | Sakarā ar tirgus apstākļu pasliktināšanos Savienības ražošanas nozares nodarbināto skaits attiecīgajā periodā samazinājās par 7 %. Tomēr, tā kā ražošanas apjoms samazinājās vēl vairāk, ražīgums attiecīgajā periodā tāpat samazinājās par 1 %. |
| --- | --- |

(146)

Sakarā ar tirgus apstākļu pasliktināšanos Savienības ražošanas nozares nodarbināto skaits attiecīgajā periodā samazinājās par 7 %. Tomēr, tā kā ražošanas apjoms samazinājās vēl vairāk, ražīgums attiecīgajā periodā tāpat samazinājās par 1 %.

4.4.2.5.   Dempinga starpības lielums

| (147) | Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgo valstu izcelsmes importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska. |
| --- | --- |

(147)

Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgo valstu izcelsmes importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

de minimis

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1.   Cenas un tās ietekmējošie faktori

| (148) | Atlasīto Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  7. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā | 2015 | 2016 | 2017 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības EXW pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā (EUR/t) | 176 | 130 | 127 | 127 |
| Indekss | 100 | 74 | 72 | 72 |
| Vienības ražošanas izmaksas EXW (EUR/t) | 146 | 115 | 123 | 130 |
| Indekss | 100 | 79 | 84 | 89 |
| Avots: pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(148)

Atlasīto Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

7. tabula

7. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā

Pārdošanas cenas Savienībā

2015

2016

2017

IP

Vidējā vienības EXW pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā (EUR/t)

176

130

127

127

Indekss

Indekss

100

100

74

74

72

72

72

72

Vienības ražošanas izmaksas EXW (EUR/t)

146

115

123

130

Indekss

Indekss

100

100

79

79

84

84

89

89

Avots: pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (149) | Attiecīgajā periodā pārdošanas cenas samazinājās par 28 %, un vienības ražošanas izmaksas samazinājās par 11 %. Lielākais cenu kritums notika 2016. gadā, kad imports par zemām cenām no attiecīgajām valstīm palielinājās par 50 % un pieprasījums bija nedaudz vājāks. Ražošanas izmaksu tendenci galvenokārt noteica gāzes cenu svārstības. Tomēr izmaksu pieaugumam 2017. gadā un izmeklēšanas periodā nesekoja attiecīgs līdzīgā ražojuma pārdošanas cenu pieaugums, tādējādi šīs cenas tika vēl vairāk nospiestas uz leju. |
| --- | --- |

(149)

Attiecīgajā periodā pārdošanas cenas samazinājās par 28 %, un vienības ražošanas izmaksas samazinājās par 11 %. Lielākais cenu kritums notika 2016. gadā, kad imports par zemām cenām no attiecīgajām valstīm palielinājās par 50 % un pieprasījums bija nedaudz vājāks. Ražošanas izmaksu tendenci galvenokārt noteica gāzes cenu svārstības. Tomēr izmaksu pieaugumam 2017. gadā un izmeklēšanas periodā nesekoja attiecīgs līdzīgā ražojuma pārdošanas cenu pieaugums, tādējādi šīs cenas tika vēl vairāk nospiestas uz leju.

4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (150) | Atlasīto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  8. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku | 2015 | 2016 | 2017 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR) | 24 876 | 24 323 | 27 143 | 27 410 |
| Indekss | 100 | 98 | 109 | 110 |
| Avots: pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(150)

Atlasīto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

8. tabula

8. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

2015

2016

2017

IP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)

24 876

24 323

27 143

27 410

Indekss

Indekss

100

100

98

98

109

109

110

110

Avots: pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (151) | Atlasīto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %. Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku sevišķi pieauga 2017. gadā, kad palielinājās ražošanas apjoms un ražīgums. |
| --- | --- |

(151)

Atlasīto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %. Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku sevišķi pieauga 2017. gadā, kad palielinājās ražošanas apjoms un ražīgums.

4.4.3.3.   Krājumi

| (152) | Atlasīto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  9. tabula


  Krājumi | 2015 | 2016 | 2017 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 83 826 | 54 411 | 72 814 | 38 961 |
| Indekss | 100 | 65 | 87 | 46 |
| Krājumi gada beigās procentos no ražošanas apjoma | 3,7 % | 2,7 % | 3,2 % | 1,8 % |
| Indekss | 100 | 71 | 85 | 49 |
| Avots: pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(152)

Atlasīto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

9. tabula

9. tabula

Krājumi

Krājumi

2015

2016

2017

IP

Krājumi perioda beigās (t)

83 826

54 411

72 814

38 961

Indekss

Indekss

100

100

65

65

87

87

46

46

Krājumi gada beigās procentos no ražošanas apjoma

3,7 %

2,7 %

3,2 %

1,8 %

Indekss

Indekss

100

100

71

71

85

85

49

49

Avots: pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (153) | Krājumi perioda beigās un krājumi procentos no ražošanas apjoma attiecīgajā periodā samazinājās. Tomēr, tā kā krājumi procentos no ražošanas apjoma ir nelieli visā periodā un krājumi perioda beigās ir pakļauti sezonālām svārstībām, šis faktors šajā izmeklēšanā netiek uzskatīts par nozīmīgu kaitējuma rādītāju. |
| --- | --- |

(153)

Krājumi perioda beigās un krājumi procentos no ražošanas apjoma attiecīgajā periodā samazinājās. Tomēr, tā kā krājumi procentos no ražošanas apjoma ir nelieli visā periodā un krājumi perioda beigās ir pakļauti sezonālām svārstībām, šis faktors šajā izmeklēšanā netiek uzskatīts par nozīmīgu kaitējuma rādītāju.

4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (154) | Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  10. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2015 | 2016 | 2017 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 14,0 % | 10,0 % | 1,1 % | – 3,5 % |
| Indekss | 100 | 71 | 8 | – 25 |
| Naudas plūsma (EUR) | 78 775 697 | 39 007 376 | 19 727 317 | 5 827 513 |
| Indekss | 100 | 50 | 25 | 7 |
| Ieguldījumi (EUR) | 18 082 767 | 15 044 306 | 5 110 610 | 8 593 605 |
| Indekss | 100 | 83 | 28 | 48 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 57,2 % | 28,3 % | 7,9 % | – 8,7 % |
| Indekss | 100 | 49 | 14 | – 15 |
| Avots: pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(154)

Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

10. tabula

10. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2015

2016

2017

IP

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

14,0 %

10,0 %

1,1 %

– 3,5 %

Indekss

Indekss

100

100

71

71

8

8

– 25

– 25

Naudas plūsma (EUR)

78 775 697

39 007 376

19 727 317

5 827 513

Indekss

Indekss

100

100

50

50

25

25

7

7

Ieguldījumi (EUR)

18 082 767

15 044 306

5 110 610

8 593 605

Indekss

Indekss

100

100

83

83

28

28

48

48

Ienākums no ieguldījumiem

57,2 %

28,3 %

7,9 %

– 8,7 %

Indekss

Indekss

100

100

49

49

14

14

– 15

– 15

Avots: pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (155) | Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Visā attiecīgajā periodā rentabilitāte ievērojami samazinājās sakarā ar 152. apsvērumā aprakstīto vidējo pārdošanas cenu un ražošanas izmaksu attīstību. Pieaugošās ražošanas izmaksas no 2017. gada un uz leju nospiestas pārdošanas cenas sakarā ar importu no attiecīgajām valstīm izmeklēšanas periodā radīja zaudējumus Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(155)

Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Visā attiecīgajā periodā rentabilitāte ievērojami samazinājās sakarā ar 152. apsvērumā aprakstīto vidējo pārdošanas cenu un ražošanas izmaksu attīstību. Pieaugošās ražošanas izmaksas no 2017. gada un uz leju nospiestas pārdošanas cenas sakarā ar importu no attiecīgajām valstīm izmeklēšanas periodā radīja zaudējumus Savienības ražošanas nozarei.

| (156) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence visā attiecīgajā periodā attīstījās negatīvā virzienā. |
| --- | --- |

(156)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence visā attiecīgajā periodā attīstījās negatīvā virzienā.

| (157) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgajā periodā tas attīstījās negatīvā virzienā, atspoguļojot iepriekš aprakstītās rentabilitātes un naudas plūsmas tendences. |
| --- | --- |

(157)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgajā periodā tas attīstījās negatīvā virzienā, atspoguļojot iepriekš aprakstītās rentabilitātes un naudas plūsmas tendences.

| (158) | Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā turpināja ieguldīt. Ieguldījumi tika veikti, lai uzlabotu ražošanas efektivitāti, samazinātu enerģijas patēriņu un veiktu uzlabojumus saistībā ar vidi. Tomēr ieguldījumi 2017. gadā un izmeklēšanas periodā bija ievērojami zemāki nekā 2015. un 2016. gadā. Ieguldījumu līmenis samazinājās, jo samazinājās spēja piesaistīt kapitālu, par ko liecināja naudas plūsmas situācijas pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(158)

Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā turpināja ieguldīt. Ieguldījumi tika veikti, lai uzlabotu ražošanas efektivitāti, samazinātu enerģijas patēriņu un veiktu uzlabojumus saistībā ar vidi. Tomēr ieguldījumi 2017. gadā un izmeklēšanas periodā bija ievērojami zemāki nekā 2015. un 2016. gadā. Ieguldījumu līmenis samazinājās, jo samazinājās spēja piesaistīt kapitālu, par ko liecināja naudas plūsmas situācijas pasliktināšanās.

4.4.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (159) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare piedzīvoja ievērojamu pārdošanas cenu kritumu (par 28 %), kas kopā ar lielākām izmaksām 2017. gadā un izmeklēšanas periodā noveda pie tā, ka stāvoklis no 14 % peļņas 2015. gadā mainījās uz zaudējumiem izmeklēšanas periodā. Šī tendence radīja līdzīgu naudas plūsmas, ienākuma no ieguldījumiem un ieguldījumu samazinājumu. Ievērojama negatīva ietekme bija jūtama arī tādos apjoma rādītājos kā ražošanas apjoms, kas samazinājās par 8 %, pārdošanas apjoms, kurš samazinājās par 21 %, un tirgus daļa, kas samazinājās no 69,7 % 2015. gadā līdz 57,9 % izmeklēšanas periodā. Šie notikumi nostādīja Savienības ražošanas nozari neaizsargātā stāvoklī. |
| --- | --- |

(159)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare piedzīvoja ievērojamu pārdošanas cenu kritumu (par 28 %), kas kopā ar lielākām izmaksām 2017. gadā un izmeklēšanas periodā noveda pie tā, ka stāvoklis no 14 % peļņas 2015. gadā mainījās uz zaudējumiem izmeklēšanas periodā. Šī tendence radīja līdzīgu naudas plūsmas, ienākuma no ieguldījumiem un ieguldījumu samazinājumu. Ievērojama negatīva ietekme bija jūtama arī tādos apjoma rādītājos kā ražošanas apjoms, kas samazinājās par 8 %, pārdošanas apjoms, kurš samazinājās par 21 %, un tirgus daļa, kas samazinājās no 69,7 % 2015. gadā līdz 57,9 % izmeklēšanas periodā. Šie notikumi nostādīja Savienības ražošanas nozari neaizsargātā stāvoklī.

| (160) | Tikai ļoti nedaudzi izskatītie rādītāji attīstījās pozitīvi. Ražošanas jauda attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās, bet, kā minēts iepriekšējā apsvērumā, ražošanas apjoms samazinājās. Arī krājumi samazinājās, taču krājumu līmenis bija zems visā attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(160)

Tikai ļoti nedaudzi izskatītie rādītāji attīstījās pozitīvi. Ražošanas jauda attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās, bet, kā minēts iepriekšējā apsvērumā, ražošanas apjoms samazinājās. Arī krājumi samazinājās, taču krājumu līmenis bija zems visā attiecīgajā periodā.

| (161) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā tādēļ secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(161)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā tādēļ secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (162) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši citi zināmi faktori. Komisija pārliecinājās, ka importam par dempinga cenām netiek piedēvēts iespējamais kaitējums, ko varētu būt izraisījuši citi faktori, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Cita starpā šie faktori ir šādi: imports no trešām valstīm, patēriņa kritums, pārmaiņas (pasaules) urīnvielas tirgū, gāzes cenu pieaugums 2017. gadā un izmeklēšanas periodā, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, augstākas izmaksas Savienības ražotājiem un konkrētas Savienības ražotāju UAN iegādes un pārdošana. |
| --- | --- |

(162)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši citi zināmi faktori. Komisija pārliecinājās, ka importam par dempinga cenām netiek piedēvēts iespējamais kaitējums, ko varētu būt izraisījuši citi faktori, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Cita starpā šie faktori ir šādi: imports no trešām valstīm, patēriņa kritums, pārmaiņas (pasaules) urīnvielas tirgū, gāzes cenu pieaugums 2017. gadā un izmeklēšanas periodā, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, augstākas izmaksas Savienības ražotājiem un konkrētas Savienības ražotāju UAN iegādes un pārdošana.

5.1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (163) | Imports no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā pieauga par 64 %, to tirgus daļai palielinoties par 72 %, kā parādīts 2. tabulā. Tas notika, lai gan patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %. |
| --- | --- |

(163)

Imports no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā pieauga par 64 %, to tirgus daļai palielinoties par 72 %, kā parādīts 2. tabulā. Tas notika, lai gan patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %.

| (164) | Attiecīgo valstu importa cenas samazinājās vidēji par 32 %. Faktiski cenas no visām trim attiecīgajām valstīm samazinājās par 30–34 % atkarībā no valsts. Šis pārdošanas cenu kritums bija īpaši izteikts 2016. gadā, kad tajā pašā laikā importa apjoms no attiecīgajām valstīm palielinājās par 50 % salīdzinājumā ar 2015. gadu. Izmeklēšanas periodā salīdzinot pārdošanas cenas pa ražojuma veidiem darījumiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, importa no attiecīgajām valstīm cenas bija vidēji par 6,8 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(164)

Attiecīgo valstu importa cenas samazinājās vidēji par 32 %. Faktiski cenas no visām trim attiecīgajām valstīm samazinājās par 30–34 % atkarībā no valsts. Šis pārdošanas cenu kritums bija īpaši izteikts 2016. gadā, kad tajā pašā laikā importa apjoms no attiecīgajām valstīm palielinājās par 50 % salīdzinājumā ar 2015. gadu. Izmeklēšanas periodā salīdzinot pārdošanas cenas pa ražojuma veidiem darījumiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, importa no attiecīgajām valstīm cenas bija vidēji par 6,8 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

| (165) | Ir skaidrs, ka lielajam importa pieaugumam pie krītošām cenām bija ievērojama loma tajā, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskie rādītāji strauji pasliktinājās. Šo ietekmi saasināja divi ar ražojumu saistīti faktori. Pirmkārt, UAN ir standartprece, ko pircējiem pārdod gandrīz tikai pēc cenas. Tāpēc pat nelielai cenu starpībai var būt būtiskas sekas. Otrkārt, UAN ir šķidrs produkts, kuram vajadzīgas īpašas glabāšanas tvertnes – tas nozīmē, ka tirgus cenas jāakceptē drīz pēc saražošanas, lai kādas arī tobrīd būtu attiecīgās ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(165)

Ir skaidrs, ka lielajam importa pieaugumam pie krītošām cenām bija ievērojama loma tajā, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskie rādītāji strauji pasliktinājās. Šo ietekmi saasināja divi ar ražojumu saistīti faktori. Pirmkārt, UAN ir standartprece, ko pircējiem pārdod gandrīz tikai pēc cenas. Tāpēc pat nelielai cenu starpībai var būt būtiskas sekas. Otrkārt, UAN ir šķidrs produkts, kuram vajadzīgas īpašas glabāšanas tvertnes – tas nozīmē, ka tirgus cenas jāakceptē drīz pēc saražošanas, lai kādas arī tobrīd būtu attiecīgās ražošanas izmaksas.

| (166) | Zemās pārdošanas cenas no attiecīgajām valstīm vislielāko ļaunumu nodarīja 2017. gadā un izmeklēšanas periodā, kad sakarā ar augstākām gāzes cenām pieauga izmaksas. Uz leju nospiestās Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, kuras nebija iespējams celt atbilstoši pieaugošajām izmaksām, ko radīja importa cenu spiediens, lika Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem pasliktināties un tādēļ izmeklēšanas periodā radās zaudējumi. Tādējādi 2017. gadā un izmeklēšanas periodā vairāki ražotāji nevarēja izvairīties no ražošanas pārtraukumiem un ieguldījumu līmenis ievērojami samazinājās. Tas savukārt vēl vairāk palielināja kaitējumu, jo pastāvīgi ieguldījumi integrētā ķīmiskajā ražotnē ir būtiski tās pastāvēšanai ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(166)

Zemās pārdošanas cenas no attiecīgajām valstīm vislielāko ļaunumu nodarīja 2017. gadā un izmeklēšanas periodā, kad sakarā ar augstākām gāzes cenām pieauga izmaksas. Uz leju nospiestās Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, kuras nebija iespējams celt atbilstoši pieaugošajām izmaksām, ko radīja importa cenu spiediens, lika Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem pasliktināties un tādēļ izmeklēšanas periodā radās zaudējumi. Tādējādi 2017. gadā un izmeklēšanas periodā vairāki ražotāji nevarēja izvairīties no ražošanas pārtraukumiem un ieguldījumu līmenis ievērojami samazinājās. Tas savukārt vēl vairāk palielināja kaitējumu, jo pastāvīgi ieguldījumi integrētā ķīmiskajā ražotnē ir būtiski tās pastāvēšanai ilgtermiņā.

| (167) | Dažas personas norādīja uz neatbilstību starp importa līmeni un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām un peļņu tādā ziņā, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas un peļņa bija augsta laikā, kad bija vērojams liels importa apjoms, un otrādi. Tomēr šajā iedaļā iepriekš minētais un Savienības ražošanas nozares nespēja izmantot sava iekšzemes tirgus priekšrocības tādā pašā mērā kā ražotājiem no attiecīgajām valstīm liecina par to, ka pastāv kaitējums, kuru ir izraisījis imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(167)

Dažas personas norādīja uz neatbilstību starp importa līmeni un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām un peļņu tādā ziņā, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas un peļņa bija augsta laikā, kad bija vērojams liels importa apjoms, un otrādi. Tomēr šajā iedaļā iepriekš minētais un Savienības ražošanas nozares nespēja izmantot sava iekšzemes tirgus priekšrocības tādā pašā mērā kā ražotājiem no attiecīgajām valstīm liecina par to, ka pastāv kaitējums, kuru ir izraisījis imports par dempinga cenām.

5.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| (168) | Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  11. tabula


  Imports no trešām valstīm | | 2015 | 2016 | 2017 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Trešās valstis kopā, izņemot attiecīgās valstis | Apjoms (t) | 403 934 | 280 367 | 201 741 | 202 738 |
| Indekss | 100 | 69 | 50 | 50 |
| Tirgus daļa | 8,0 % | 5,7 % | 3,8 % | 4,1 % |
| Indekss | 100 | 72 | 48 | 51 |
| Vidējā cena | 189 | 140 | 136 | 129 |
| Indekss | 100 | 74 | 72 | 68 |
| Avots: Comext. |

(168)

Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

11. tabula

11. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

2015

2016

2017

IP

Trešās valstis kopā, izņemot attiecīgās valstis

Apjoms (t)

403 934

280 367

201 741

202 738

Indekss

Indekss

100

100

69

69

50

50

50

50

Tirgus daļa

8,0 %

5,7 %

3,8 %

4,1 %

Indekss

Indekss

100

100

72

72

48

48

51

51

Vidējā cena

189

140

136

129

Indekss

Indekss

100

100

74

74

72

72

68

68

Avots: Comext.

Avots:

| (169) | Imports no trešām valstīm (galvenokārt no Baltkrievijas, Ziemeļmaķedonijas, Serbijas un Alžīrijas) attiecīgajā periodā samazinājās par 50 %, un izmeklēšanas periodā tā tirgus daļa bija tikai 4,1 %. |
| --- | --- |

(169)

Imports no trešām valstīm (galvenokārt no Baltkrievijas, Ziemeļmaķedonijas, Serbijas un Alžīrijas) attiecīgajā periodā samazinājās par 50 %, un izmeklēšanas periodā tā tirgus daļa bija tikai 4,1 %.

| (170) | Tāpēc tika provizoriski secināts, ka šim importam varēja būt tikai nebūtiska ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(170)

Tāpēc tika provizoriski secināts, ka šim importam varēja būt tikai nebūtiska ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.

5.2.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (171) | Savienības ražošanas nozares eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  12. tabula


  Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji | 2015 | 2016 | 2017 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms (t) | 272 077 | 306 840 | 559 840 | 552 979 |
| Indekss | 100 | 113 | 206 | 203 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 171 | 124 | 122 | 125 |
| Indekss | 100 | 72 | 72 | 73 |
| Avots: Fertilisers Europe un atlasītie ražotāji. |

(171)

Savienības ražošanas nozares eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

12. tabula

12. tabula

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

2015

2016

2017

IP

Eksporta apjoms (t)

272 077

306 840

559 840

552 979

Indekss

Indekss

100

100

113

113

206

206

203

203

Vidējā cena (EUR/t)

171

124

122

125

Indekss

Indekss

100

100

72

72

72

72

73

73

Avots: Fertilisers Europe un atlasītie ražotāji.

Avots:

un atlasītie ražotāji.

| (172) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare palielināja pārdošanas apjomu eksporta tirgos par aptuveni 280 000 tonnām. Tādējādi pārdošanas apjoma pieaugums eksporta tirgū kompensēja tikai nelielu daļu no aptuveni 700 000 tonnu noieta zaudējuma Savienības tirgū. Savienības ražošanas nozares eksporta cenas bija līdzīgas tās cenām Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(172)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare palielināja pārdošanas apjomu eksporta tirgos par aptuveni 280 000 tonnām. Tādējādi pārdošanas apjoma pieaugums eksporta tirgū kompensēja tikai nelielu daļu no aptuveni 700 000 tonnu noieta zaudējuma Savienības tirgū. Savienības ražošanas nozares eksporta cenas bija līdzīgas tās cenām Savienības tirgū.

| (173) | Tāpēc tika provizoriski secināts, ka šis eksports neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(173)

Tāpēc tika provizoriski secināts, ka šis eksports neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.2.3.   Patēriņš

Patēriņš

| (174) | Izmeklēšanas laikā dažas personas norādīja uz mainīgo patēriņu un/vai nelabvēlīgiem laika apstākļiem galvenajos tirgos – tie esot Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēloņi. Kā liecina 1. tabula, patēriņš Savienības tirgū attiecīgajā periodā patiešām svārstījās un kopumā samazinājās par 5 %. Tomēr, neraugoties uz šīm svārstībām un samazinājumu kopumā, imports no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā stabili pieauga uz cita importa un uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu rēķina. |
| --- | --- |

(174)

Izmeklēšanas laikā dažas personas norādīja uz mainīgo patēriņu un/vai nelabvēlīgiem laika apstākļiem galvenajos tirgos – tie esot Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēloņi. Kā liecina 1. tabula, patēriņš Savienības tirgū attiecīgajā periodā patiešām svārstījās un kopumā samazinājās par 5 %. Tomēr, neraugoties uz šīm svārstībām un samazinājumu kopumā, imports no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā stabili pieauga uz cita importa un uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu rēķina.

| (175) | Tāpēc tika provizoriski secināts, ka pieprasījuma attīstība neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(175)

Tāpēc tika provizoriski secināts, ka pieprasījuma attīstība neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.2.4.   Urīnvielas (pasaules mēroga) cena

Urīnvielas (pasaules mēroga) cena

| (176) | Dažas personas apgalvoja, ka Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu izraisīja pasaules urīnvielas cena, jo tā esot pazeminājusi Savienības UAN cenas. Tomēr izmeklēšana apliecināja, ka nav tādas pasaules mēroga urīnvielas cenas, kas būtu varējusi ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli. Ir neatkarīgi operatori, kas dažādās vietās visā pasaulē publicē urīnvielas tūlītējās cenas. Šīs cenas attiecīgajā periodā dažādās vietās atšķiras (15). Turklāt, lai gan visā pasaulē urīnviela veido 56 % no visiem izmantotajiem mēslošanas līdzekļiem, Savienībā tai netiek dota priekšroka – starp izmantotajiem mēslošanas līdzekļiem tā aptver aptuveni 19 %. |
| --- | --- |

(176)

Dažas personas apgalvoja, ka Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu izraisīja pasaules urīnvielas cena, jo tā esot pazeminājusi Savienības UAN cenas. Tomēr izmeklēšana apliecināja, ka nav tādas pasaules mēroga urīnvielas cenas, kas būtu varējusi ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli. Ir neatkarīgi operatori, kas dažādās vietās visā pasaulē publicē urīnvielas tūlītējās cenas. Šīs cenas attiecīgajā periodā dažādās vietās atšķiras (15). Turklāt, lai gan visā pasaulē urīnviela veido 56 % no visiem izmantotajiem mēslošanas līdzekļiem, Savienībā tai netiek dota priekšroka – starp izmantotajiem mēslošanas līdzekļiem tā aptver aptuveni 19 %.

15

| (177) | Tāpēc provizoriski tika secināts, ka (pasaules mēroga) urīnvielas cena nevarēja būtiski ietekmēt Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas un kaitējumu tai. |
| --- | --- |

(177)

Tāpēc provizoriski tika secināts, ka (pasaules mēroga) urīnvielas cena nevarēja būtiski ietekmēt Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas un kaitējumu tai.

5.2.5.   Augstākas Savienības ražotāju izmaksas

Augstākas Savienības ražotāju izmaksas

| (178) | Vairākas personas norādīja uz Savienības ražotāju pārdošanas, vispārējo un administratīvo izdevumu pieaugumu un/vai norādīja, ka dažiem Savienības ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, tiek nodarīts kaitējums, jo viņi maksā augstu cenu par gāzi. |
| --- | --- |

(178)

Vairākas personas norādīja uz Savienības ražotāju pārdošanas, vispārējo un administratīvo izdevumu pieaugumu un/vai norādīja, ka dažiem Savienības ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, tiek nodarīts kaitējums, jo viņi maksā augstu cenu par gāzi.

| (179) | Izmeklēšanā netika konstatēta atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas, vispārējo un administratīvo izdevumu nenormāla attīstība. Par gāzes cenu līmeni attiecīgajā periodā jānorāda, ka to attīstība šajā gadījumā neizskaidro peļņas samazināšanos. Augstas gāzes cenas varētu izskaidrot pastāvīgu nespēju sasniegt pienācīgu rentabilitātes līmeni, taču šajā gadījumā tā tas nav, jo 2015. un 2016. gadā rentabilitātes līmenis bija attiecīgi 14 % un 10 %. |
| --- | --- |

(179)

Izmeklēšanā netika konstatēta atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas, vispārējo un administratīvo izdevumu nenormāla attīstība. Par gāzes cenu līmeni attiecīgajā periodā jānorāda, ka to attīstība šajā gadījumā neizskaidro peļņas samazināšanos. Augstas gāzes cenas varētu izskaidrot pastāvīgu nespēju sasniegt pienācīgu rentabilitātes līmeni, taču šajā gadījumā tā tas nav, jo 2015. un 2016. gadā rentabilitātes līmenis bija attiecīgi 14 % un 10 %.

| (180) | Tāpēc tiek uzskatīts, ka gāzes cenu attīstība ir pastiprinošs faktors kaitējumam, kas nodarīts dažiem Savienības ražotājiem. Tomēr ne gāzes, ne citu izmaksu pieaugums nebija galvenais kaitējuma cēlonis. Šis cēlonis bija cenu spiediens, ko radīja imports no attiecīgajām valstīm un kas neļāva Savienības ražošanas nozarei pārnest izmaksu pieaugumu uz pārdošanas cenām. |
| --- | --- |

(180)

Tāpēc tiek uzskatīts, ka gāzes cenu attīstība ir pastiprinošs faktors kaitējumam, kas nodarīts dažiem Savienības ražotājiem. Tomēr ne gāzes, ne citu izmaksu pieaugums nebija galvenais kaitējuma cēlonis. Šis cēlonis bija cenu spiediens, ko radīja imports no attiecīgajām valstīm un kas neļāva Savienības ražošanas nozarei pārnest izmaksu pieaugumu uz pārdošanas cenām.

5.2.6.   Konkrēts UAN, ko iepērk un pārdod Savienības ražotāji

Konkrēts UAN, ko iepērk un pārdod Savienības ražotāji

| (181) | Vairākas personas norādīja, ka iespējamais kaitējums dažiem Savienības ražotājiem bija pašizraisīts, jo daži Savienības ražotāji iepirka UAN. |
| --- | --- |

(181)

Vairākas personas norādīja, ka iespējamais kaitējums dažiem Savienības ražotājiem bija pašizraisīts, jo daži Savienības ražotāji iepirka UAN.

| (182) | Izmeklēšana apliecināja, ka daži Savienības ražotāji vai to tirdzniecības nodaļas iepirka konkrētu UAN no importētājiem vai tirgotājiem Savienībā, lai izpildītu konkrētus pasūtījumus, vai arī loģistikas apsvērumu dēļ. Tā kā UAN no vairākiem avotiem tiek sajaukts kopā tvertnēs un dažkārt šīs tvertnes izmanto vairāki tirgus dalībnieki, nevar izslēgt, ka Savienības ražotāji faktiski no jauna pirka daļu UAN, ko paši iepriekš bija pārdevuši. Jebkurā gadījumā Savienības ražotāju veiktā UAN iegāde apjoma izteiksmē bija nebūtiska salīdzinājumā ar Savienības kopējo noietu. |
| --- | --- |

(182)

Izmeklēšana apliecināja, ka daži Savienības ražotāji vai to tirdzniecības nodaļas iepirka konkrētu UAN no importētājiem vai tirgotājiem Savienībā, lai izpildītu konkrētus pasūtījumus, vai arī loģistikas apsvērumu dēļ. Tā kā UAN no vairākiem avotiem tiek sajaukts kopā tvertnēs un dažkārt šīs tvertnes izmanto vairāki tirgus dalībnieki, nevar izslēgt, ka Savienības ražotāji faktiski no jauna pirka daļu UAN, ko paši iepriekš bija pārdevuši. Jebkurā gadījumā Savienības ražotāju veiktā UAN iegāde apjoma izteiksmē bija nebūtiska salīdzinājumā ar Savienības kopējo noietu.

| (183) | Kāda Krievijas ražotāja eksportētāja apgalvojums, ka daži Savienības ražotāji pārdod UAN Savienībā par pazeminātām cenām, kuras ir zemākas par tirgus cenu, netika pamatots ar pierādījumiem. |
| --- | --- |

(183)

Kāda Krievijas ražotāja eksportētāja apgalvojums, ka daži Savienības ražotāji pārdod UAN Savienībā par pazeminātām cenām, kuras ir zemākas par tirgus cenu, netika pamatots ar pierādījumiem.

| (184) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka neviena no iepriekš minētajām darbībām būtiski neietekmēja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(184)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka neviena no iepriekš minētajām darbībām būtiski neietekmēja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.2.7.   Citi faktori

Citi faktori

| (185) | Izmeklēšanas laikā dažas personas norādīja uz citiem faktoriem, kas esot Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēloņi. Šie citi faktori ietver i) UAN cenu sezonalitāti, ii) Savienības ražotāju rezerves jaudas, iii) dažu Savienības ražotāju veiktas neregulāras piegādes un iv) digitālu platformu, kas pārdodot mēslojumu tīmeklī par agresīvām cenām. |
| --- | --- |

(185)

Izmeklēšanas laikā dažas personas norādīja uz citiem faktoriem, kas esot Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēloņi. Šie citi faktori ietver i) UAN cenu sezonalitāti, ii) Savienības ražotāju rezerves jaudas, iii) dažu Savienības ražotāju veiktas neregulāras piegādes un iv) digitālu platformu, kas pārdodot mēslojumu tīmeklī par agresīvām cenām.

| (186) | Tomēr izmeklēšana apliecināja – i) tā kā analīze tika veikta par 12 mēnešu periodu, UAN cenu sezonalitātes ietekme ir izlīdzināta; ii) Savienības ražotāji rezerves jaudu izmanto kā aizsardzības pasākumu; iii) dažas Savienības ražotāju neregulāras piegādes bija saistītas ar parastām tehniskās apkopes darbībām; iv) UAN pārdošana tiešsaistē ir ierobežota un tika veikta par līdzīgām tirgus cenām. |
| --- | --- |

(186)

Tomēr izmeklēšana apliecināja – i) tā kā analīze tika veikta par 12 mēnešu periodu, UAN cenu sezonalitātes ietekme ir izlīdzināta; ii) Savienības ražotāji rezerves jaudu izmanto kā aizsardzības pasākumu; iii) dažas Savienības ražotāju neregulāras piegādes bija saistītas ar parastām tehniskās apkopes darbībām; iv) UAN pārdošana tiešsaistē ir ierobežota un tika veikta par līdzīgām tirgus cenām.

| (187) | Tāpēc tika provizoriski secināts, ka neviens no šiem faktoriem nebija Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(187)

Tāpēc tika provizoriski secināts, ka neviens no šiem faktoriem nebija Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis.

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (188) | Attiecīgajā periodā kopā ar patēriņa samazināšanos Savienībā importa apjomi no attiecīgajām valstīm un to tirgus daļas ievērojami palielinājās, savukārt importa no attiecīgajām valstīm cenas samazinājās vidēji par 33 %. Importa tirgus daļas pieaugums sakrita ar līdzīgu Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumu. Tā kā UAN ir cenu ziņā jutīga standartprece, ka importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 37,7 % un ka šis imports tika veikts par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, šāds imports nodarīja būtisku ļaunumu. Cenu spiediens, ko attiecīgo valstu izcelsmes imports radīja uz Savienības ražotājiem, bija īpaši kaitējošs 2017. gadā un izmeklēšanas periodā, kad palielinājās izmaksas. Šis spiediens izraisīja Savienības ražošanas nozares snieguma rādītāju pasliktināšanos un noveda pie zaudējumiem izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(188)

Attiecīgajā periodā kopā ar patēriņa samazināšanos Savienībā importa apjomi no attiecīgajām valstīm un to tirgus daļas ievērojami palielinājās, savukārt importa no attiecīgajām valstīm cenas samazinājās vidēji par 33 %. Importa tirgus daļas pieaugums sakrita ar līdzīgu Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumu. Tā kā UAN ir cenu ziņā jutīga standartprece, ka importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 37,7 % un ka šis imports tika veikts par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, šāds imports nodarīja būtisku ļaunumu. Cenu spiediens, ko attiecīgo valstu izcelsmes imports radīja uz Savienības ražotājiem, bija īpaši kaitējošs 2017. gadā un izmeklēšanas periodā, kad palielinājās izmaksas. Šis spiediens izraisīja Savienības ražošanas nozares snieguma rādītāju pasliktināšanos un noveda pie zaudējumiem izmeklēšanas periodā.

| (189) | Iepriekš 171.–188. apsvērumā veiktā analīze liecina, ka nekādi citi faktori ievērojami neietekmēja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(189)

Iepriekš 171.–188. apsvērumā veiktā analīze liecina, ka nekādi citi faktori ievērojami neietekmēja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (190) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka attiecīgo valstu izcelsmes imports par dempinga cenām ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un citi faktori ne atsevišķi, ne kopā neizjauc šo cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(190)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka attiecīgo valstu izcelsmes imports par dempinga cenām ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un citi faktori ne atsevišķi, ne kopā neizjauc šo cēloņsakarību.

| (191) | Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru radīto ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām. Lielākā daļa šo faktoru praktiski nepastāvēja, bet gāzes cenu attīstības ietekme uz Savienības ražošanas nozares negatīvo attīstību peļņas sarukuma ziņā bija ierobežota. |
| --- | --- |

(191)

Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru radīto ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām. Lielākā daļa šo faktoru praktiski nepastāvēja, bet gāzes cenu attīstības ietekme uz Savienības ražošanas nozares negatīvo attīstību peļņas sarukuma ziņā bija ierobežota.

6.   PASĀKUMU LĪMENIS

PASĀKUMU LĪMENIS

| (192) | Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija pārbaudīja, vai par dempinga starpību mazāks maksājums būtu pietiekams, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei ir nodarījis imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(192)

Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija pārbaudīja, vai par dempinga starpību mazāks maksājums būtu pietiekams, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei ir nodarījis imports par dempinga cenām.

| (193) | Šajā gadījumā sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka attiecībā uz vienu no izmeklējamajām valstīm, proti, Krieviju, pastāv izejmateriālu tirgus izkropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Novērtējums par Krieviju sniegts 6.3. punktā. |
| --- | --- |

(193)

Šajā gadījumā sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka attiecībā uz vienu no izmeklējamajām valstīm, proti, Krieviju, pastāv izejmateriālu tirgus izkropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Novērtējums par Krieviju sniegts 6.3. punktā.

| (194) | Viens no Krievijas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, apgalvoja, ka pamatregulas 7. panta 2.a punkta noteikumu iespējamā piemērošana attiecībā uz Krieviju būtu diskriminējoša, jo izejmateriālu tirgus izkropļojumi minētā panta izpratnē attiecas arī uz dabasgāzes tirgiem TT un ASV. |
| --- | --- |

(194)

Viens no Krievijas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, apgalvoja, ka pamatregulas 7. panta 2.a punkta noteikumu iespējamā piemērošana attiecībā uz Krieviju būtu diskriminējoša, jo izejmateriālu tirgus izkropļojumi minētā panta izpratnē attiecas arī uz dabasgāzes tirgiem TT un ASV.

| (195) | Komisija pārbaudīja šos apgalvojumus un provizoriski secināja, ka:






  (a) | dabasgāzes, ko izmanto UAN ražotājs TT, iegādes iespējamā subsidēšana nav starp pamatregulas 7. panta 2.a punktā uzskaitītajiem izejmateriālu tirgus izkropļojumiem; |
| --- | --- | --- |

(195)

Komisija pārbaudīja šos apgalvojumus un provizoriski secināja, ka:

(a)

dabasgāzes, ko izmanto UAN ražotājs TT, iegādes iespējamā subsidēšana nav starp pamatregulas 7. panta 2.a punktā uzskaitītajiem izejmateriālu tirgus izkropļojumiem;

| (b) | lai gan piesauktais aizliegums veikt dabasgāzes eksportu bez iepriekšējas atļaujas ASV, iespējams, varētu būt starp pamatregulas 7. panta 2.a punktā uzskaitītajiem izejmateriālu tirgus izkropļojumiem, izmantotā eksporta licencēšanas sistēma, šķiet, ir automātiska, un nenozīmīgā licences maksa neietekmē eksporta cenu. |
| --- | --- |

(b)

lai gan piesauktais aizliegums veikt dabasgāzes eksportu bez iepriekšējas atļaujas ASV, iespējams, varētu būt starp pamatregulas 7. panta 2.a punktā uzskaitītajiem izejmateriālu tirgus izkropļojumiem, izmantotā eksporta licencēšanas sistēma, šķiet, ir automātiska, un nenozīmīgā licences maksa neietekmē eksporta cenu.

| (196) | Tāpēc Komisija provizoriski noraidīja apgalvojumu par diskriminējošu attieksmi saistībā ar pamatregulas 7. panta 2.a punkta piemērošanu attiecībā uz Krieviju. |
| --- | --- |

(196)

Tāpēc Komisija provizoriski noraidīja apgalvojumu par diskriminējošu attieksmi saistībā ar pamatregulas 7. panta 2.a punkta piemērošanu attiecībā uz Krieviju.

6.1.   Vērtējums par Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma likvidēšanai nepieciešamo starpību attiecībā uz Trinidādu un Tobāgo un Amerikas Savienotajām Valstīm

Vērtējums par Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma likvidēšanai nepieciešamo starpību attiecībā uz Trinidādu un Tobāgo un Amerikas Savienotajām Valstīm

| (197) | Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas būtu nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, ja nebūtu izkropļojumu pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Šajā gadījumā kaitējums būtu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt savas ražošanas izmaksas, tostarp izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuros Savienība ir līgumslēdzēja puse, un SDO konvencijām, kas uzskaitītas pamatregulas I.a pielikumā, un gūt samērīgu peļņu (“mērķa peļņa”). |
| --- | --- |

(197)

Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas būtu nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, ja nebūtu izkropļojumu pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Šajā gadījumā kaitējums būtu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt savas ražošanas izmaksas, tostarp izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuros Savienība ir līgumslēdzēja puse, un SDO konvencijām, kas uzskaitītas pamatregulas I.a pielikumā, un gūt samērīgu peļņu (“mērķa peļņa”).

| (198) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu, lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā šādus faktorus: rentabilitātes līmenis, pirms palielinājās imports no valsts, uz kuru attiecas izmeklēšana, rentabilitātes līmenis, kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un ieguldījumus, pētniecību, izstrādi un inovāciju, un rentabilitātes līmenis, kas sagaidāms normālos konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

(198)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu, lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā šādus faktorus: rentabilitātes līmenis, pirms palielinājās imports no valsts, uz kuru attiecas izmeklēšana, rentabilitātes līmenis, kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un ieguldījumus, pētniecību, izstrādi un inovāciju, un rentabilitātes līmenis, kas sagaidāms normālos konkurences apstākļos.

| (199) | Kā redzams 2. tabulā, 2016. gadā imports no attiecīgajām valstīm sāka strauji pieaugt. Tāpēc peļņas procents šim nolūkam būtu jāaprēķina par iepriekšējiem gadiem. Lai izvairītos no tā, ka tiek izmantots īpašas peļņas gads, tika nolemts izmantot vidējo svērto peļņu, ko Savienības ražošanas nozare guva laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam. Tādējādi iegūtā mērķa peļņa 10 % apmērā tika uzskatīta par veselīgu peļņu normālos konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

(199)

Kā redzams 2. tabulā, 2016. gadā imports no attiecīgajām valstīm sāka strauji pieaugt. Tāpēc peļņas procents šim nolūkam būtu jāaprēķina par iepriekšējiem gadiem. Lai izvairītos no tā, ka tiek izmantots īpašas peļņas gads, tika nolemts izmantot vidējo svērto peļņu, ko Savienības ražošanas nozare guva laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam. Tādējādi iegūtā mērķa peļņa 10 % apmērā tika uzskatīta par veselīgu peļņu normālos konkurences apstākļos.

| (200) | Viens atlasītais Savienības ražotājs apgalvoja, ka Komisijai pie mērķa peļņas būtu jāpieskaita plānotie ieguldījumi, kas attiecīgajā periodā netika īstenoti. Komisija šo apgalvojumu izskatīja saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu. Tomēr attiecīgais uzņēmums neiesniedza dokumentārus pierādījumus, lai pamatotu šo apgalvojumu, un tāpēc tas tika provizoriski noraidīts. |
| --- | --- |

(200)

Viens atlasītais Savienības ražotājs apgalvoja, ka Komisijai pie mērķa peļņas būtu jāpieskaita plānotie ieguldījumi, kas attiecīgajā periodā netika īstenoti. Komisija šo apgalvojumu izskatīja saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu. Tomēr attiecīgais uzņēmums neiesniedza dokumentārus pierādījumus, lai pamatotu šo apgalvojumu, un tāpēc tas tika provizoriski noraidīts.

| (201) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.d punktu Komisija pēdējā solī novērtēja turpmākās izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuros Savienība ir līgumslēdzēja puse, un SDO konvencijām, kas uzskaitītas pamatregulas I.a pielikumā, un kas Savienības ražošanas nozarei radīsies pasākuma piemērošanas periodā saskaņā ar 11. panta 2. punktu. Balstoties uz pieejamajiem pierādījumiem, Komisija noteica, ka papildu izmaksas ir 3,7 % apmērā, un pieskaitīja tās kaitējumu neradošajai cenai. Lietas materiālos, kuri bija pieejami ieinteresētajām personām, ir iekļauta piezīme pie lietas materiāliem par to, kā Komisija noteica šīs papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(201)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.d punktu Komisija pēdējā solī novērtēja turpmākās izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuros Savienība ir līgumslēdzēja puse, un SDO konvencijām, kas uzskaitītas pamatregulas I.a pielikumā, un kas Savienības ražošanas nozarei radīsies pasākuma piemērošanas periodā saskaņā ar 11. panta 2. punktu. Balstoties uz pieejamajiem pierādījumiem, Komisija noteica, ka papildu izmaksas ir 3,7 % apmērā, un pieskaitīja tās kaitējumu neradošajai cenai. Lietas materiālos, kuri bija pieejami ieinteresētajām personām, ir iekļauta piezīme pie lietas materiāliem par to, kā Komisija noteica šīs papildu izmaksas.

| (202) | Šīs izmaksas ietver turpmākās papildu izmaksas saistībā ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) prasībām. ES ETS ir centrālais elements ES politikā par daudzpusējo vides nolīgumu ievērošanu. Papildu izmaksas tika aprēķinātas, balstoties uz papildu ES kvotu (ESK) vidējo lēsto apjomu, kas būs jāiegādājas pasākumu īstenošanas periodā. Aprēķinā izmantotais ESK apjoms neietver bez maksas piešķirtās kvotas, un tāpat kā visas ražošanas izmaksas, tika pārbaudīts, lai pārliecinātos, ka kvotas pareizi attiecinātas uz attiecīgo ražojumu. ESK izmaksas tika ekstrapolētas, lai ņemtu vērā paredzamās cenu izmaiņas pasākumu īstenošanas periodā. Šo prognozēto cenu avots ir Bloomberg New Energy Finance izvilkums piektdiena, 2019. gada 8. februārī. Šajā periodā vidējā prognozētā ESK cena ir EUR 24,14 par katru saražotās CO2 tonnu. |
| --- | --- |

(202)

Šīs izmaksas ietver turpmākās papildu izmaksas saistībā ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) prasībām. ES ETS ir centrālais elements ES politikā par daudzpusējo vides nolīgumu ievērošanu. Papildu izmaksas tika aprēķinātas, balstoties uz papildu ES kvotu (ESK) vidējo lēsto apjomu, kas būs jāiegādājas pasākumu īstenošanas periodā. Aprēķinā izmantotais ESK apjoms neietver bez maksas piešķirtās kvotas, un tāpat kā visas ražošanas izmaksas, tika pārbaudīts, lai pārliecinātos, ka kvotas pareizi attiecinātas uz attiecīgo ražojumu. ESK izmaksas tika ekstrapolētas, lai ņemtu vērā paredzamās cenu izmaiņas pasākumu īstenošanas periodā. Šo prognozēto cenu avots ir Bloomberg New Energy Finance izvilkums piektdiena, 2019. gada 8. februārī. Šajā periodā vidējā prognozētā ESK cena ir EUR 24,14 par katru saražotās CO2 tonnu.

Bloomberg New Energy Finance

2

| (203) | Uz šā pamata Komisija aprēķināja Savienības ražošanas nozarei kaitējumu neradošu līdzīgā ražojuma cenu. |
| --- | --- |

(203)

Uz šā pamata Komisija aprēķināja Savienības ražošanas nozarei kaitējumu neradošu līdzīgā ražojuma cenu.

| (204) | Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, salīdzinot TT un ASV ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kura noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no importa vidējās svērtās CIF vērtības. Šo aprēķinu rezultāti atspoguļoti nākamajā tabulā.








  Valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība (%) | Mērķa cenas samazinājuma starpība (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Trinidāda un Tobāgo | Methanol Holdings (Trinidad) Limited | 55,9 | 16,3 |
| Trinidāda un Tobāgo | Visi pārējie uzņēmumi | 55,9 | 16,3 |
| Amerikas Savienotās Valstis | CF Industries Holdings, Inc. | 37,3 | 22,6 |
| Amerikas Savienotās Valstis | Visi pārējie uzņēmumi | 37,3 | 22,6 |

(204)

Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, salīdzinot TT un ASV ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kura noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no importa vidējās svērtās CIF vērtības. Šo aprēķinu rezultāti atspoguļoti nākamajā tabulā.

Valsts

Uzņēmums

Dempinga starpība (%)

Mērķa cenas samazinājuma starpība (%)

Trinidāda un Tobāgo

Methanol Holdings (Trinidad) Limited

Methanol Holdings (Trinidad) Limited

55,9

16,3

Trinidāda un Tobāgo

Visi pārējie uzņēmumi

55,9

16,3

Amerikas Savienotās Valstis

CF Industries Holdings, Inc.

CF Industries Holdings, Inc.

37,3

22,6

Amerikas Savienotās Valstis

Visi pārējie uzņēmumi

37,3

22,6

6.2.   Vērtējums par Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma likvidēšanai nepieciešamo starpību attiecībā uz Krieviju

Vērtējums par Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma likvidēšanai nepieciešamo starpību attiecībā uz Krieviju

6.2.1.   Dempinga starpības un mērķa cenas samazinājuma starpības salīdzinājums

Dempinga starpības un mērķa cenas samazinājuma starpības salīdzinājums

| (205) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu attiecībā uz Krieviju vispirms pārbaudīja, vai provizoriski noteiktā dempinga starpība būtu augstāka nekā Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma likvidēšanai nepieciešamā starpība. Šajā nolūkā tā veica salīdzinājumu starp Krievijas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu un Savienības ražošanas nozares mērķa cenu, kuras aprēķins paskaidrots 6.1. iedaļā. Šo aprēķinu rezultāti atspoguļoti nākamajā tabulā.








  Valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība (%) | Mērķa cenas samazinājuma starpība (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Krievija | PJSC Acron | 31,9 | 12,5 |
| Krievija | Novomoskovsky Azot JSC | 34,0 | 15,8 |
| Krievija | Nevinnomyssky Azot JSC | 34,0 | 15,8 |
| Krievija | Visi pārējie uzņēmumi | 34,0 | 13,6 |

(205)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu attiecībā uz Krieviju vispirms pārbaudīja, vai provizoriski noteiktā dempinga starpība būtu augstāka nekā Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma likvidēšanai nepieciešamā starpība. Šajā nolūkā tā veica salīdzinājumu starp Krievijas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu un Savienības ražošanas nozares mērķa cenu, kuras aprēķins paskaidrots 6.1. iedaļā. Šo aprēķinu rezultāti atspoguļoti nākamajā tabulā.

Valsts

Uzņēmums

Dempinga starpība (%)

Mērķa cenas samazinājuma starpība (%)

Krievija

PJSC Acron

PJSC Acron

31,9

12,5

Krievija

Novomoskovsky Azot JSC

Novomoskovsky Azot JSC

34,0

15,8

Krievija

Nevinnomyssky Azot JSC

Nevinnomyssky Azot JSC

34,0

15,8

Krievija

Visi pārējie uzņēmumi

34,0

13,6

| (206) | Tā kā šādi aprēķinātā mērķa cenas samazinājuma starpība bija zemāka nekā dempinga starpība, Komisija veica pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu. |
| --- | --- |

(206)

Tā kā šādi aprēķinātā mērķa cenas samazinājuma starpība bija zemāka nekā dempinga starpība, Komisija veica pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu.

6.3.   Izejmateriālu tirgus izkropļojumi

Izejmateriālu tirgus izkropļojumi

| (207) | Sūdzības iesniedzējs iesniedza pietiekamus pierādījums tam, ka Krievijā attiecībā uz attiecīgo ražojumu pastāv izejmateriālu tirgus izkropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Sūdzībā sniegtie pierādījumi liecina, ka dabasgāzei, kuras īpatsvars attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksās ievērojami pārsniedz 17 %, Krievijā piemēro divējādas cenas. |
| --- | --- |

(207)

Sūdzības iesniedzējs iesniedza pietiekamus pierādījums tam, ka Krievijā attiecībā uz attiecīgo ražojumu pastāv izejmateriālu tirgus izkropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Sūdzībā sniegtie pierādījumi liecina, ka dabasgāzei, kuras īpatsvars attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksās ievērojami pārsniedz 17 %, Krievijā piemēro divējādas cenas.

| (208) | Tāpēc, kā pieteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu Komisija, izvērtējot pasākumu piemēroto līmeni attiecībā uz Krieviju, pārbaudīja minēto izkropļojumu citus izkropļojumus Krievijā, uz ko attiecas pamatregulas 7. panta 2.a punkts. |
| --- | --- |

(208)

Tāpēc, kā pieteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu Komisija, izvērtējot pasākumu piemēroto līmeni attiecībā uz Krieviju, pārbaudīja minēto izkropļojumu citus izkropļojumus Krievijā, uz ko attiecas pamatregulas 7. panta 2.a punkts.

| (209) | Komisija vispirms noteica galvenos izejmateriālus, ko attiecīgā ražojuma ražošanā izmanto katrs ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Par galvenajiem izejmateriāliem tika atzīti tie, kuru īpatsvars attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksās, visticamāk, būtu vismaz 17 %. |
| --- | --- |

(209)

Komisija vispirms noteica galvenos izejmateriālus, ko attiecīgā ražojuma ražošanā izmanto katrs ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Par galvenajiem izejmateriāliem tika atzīti tie, kuru īpatsvars attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksās, visticamāk, būtu vismaz 17 %.

| (210) | Komisija konstatēja, ka attiecīgā ražojuma ražošanā galvenais izejmateriāls ir dabasgāze. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka abiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, dabasgāzes izmaksas atbilst vairāk nekā 17 % no UAN ražošanas izmaksām, kā prasīts 7. panta 2.a punktā. Saskaņā ar šo divu uzņēmumu sniegto informāciju tiem abiem dabasgāzes izmaksas (gāzes cenas ņemtas no uzņēmumu sniegtajiem datiem) atbilda vairāk nekā 50 % no UAN kopējām ražošanas izmaksām. Piemērojot gāzes korekciju, kas minēta 52.–55. un 59.–60. apsvērumā, gāzes cenas īpatsvars kopējās UAN ražošanas izmaksās ir 70–85 % diapazonā. |
| --- | --- |

(210)

Komisija konstatēja, ka attiecīgā ražojuma ražošanā galvenais izejmateriāls ir dabasgāze. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka abiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, dabasgāzes izmaksas atbilst vairāk nekā 17 % no UAN ražošanas izmaksām, kā prasīts 7. panta 2.a punktā. Saskaņā ar šo divu uzņēmumu sniegto informāciju tiem abiem dabasgāzes izmaksas (gāzes cenas ņemtas no uzņēmumu sniegtajiem datiem) atbilda vairāk nekā 50 % no UAN kopējām ražošanas izmaksām. Piemērojot gāzes korekciju, kas minēta 52.–55. un 59.–60. apsvērumā, gāzes cenas īpatsvars kopējās UAN ražošanas izmaksās ir 70–85 % diapazonā.

| (211) | Pēc tam Komisija izvērtēja, vai attiecībā uz attiecīgā ražojuma ražošanā izmantoto dabasgāzi attiecas kāds no pamatregulas 7. panta 2.a punktā uzskaitītajiem izkropļojumiem, t. i.: dubultu cenu shēmas, eksporta nodokļi, eksporta papildnodokļi, eksporta kvota, eksporta aizliegums, eksporta nodeva fiskālos nolūkos, licencēšanas prasības, minimālā eksporta cena, pievienotās vērtības nodokļa (PVN) atmaksas samazināšana vai atcelšana, ierobežojumi attiecībā uz muitošanu eksportētājiem, kvalificējušos eksportētāju saraksts, vietējā tirgus pienākums, pašpatēriņa ieguve. Šajā nolūkā Komisija izskatīja attiecīgo Krievijas Federācijas regulējumu, ieinteresēto personu (ieskaitot KV) iesniegumus, publiski pieejamos ziņojumus un pētījumus (16), Krievijas gāzes piegādātāju revidētos gada pārskatus un KV stratēģijas dokumentus (17). |
| --- | --- |

(211)

Pēc tam Komisija izvērtēja, vai attiecībā uz attiecīgā ražojuma ražošanā izmantoto dabasgāzi attiecas kāds no pamatregulas 7. panta 2.a punktā uzskaitītajiem izkropļojumiem, t. i.: dubultu cenu shēmas, eksporta nodokļi, eksporta papildnodokļi, eksporta kvota, eksporta aizliegums, eksporta nodeva fiskālos nolūkos, licencēšanas prasības, minimālā eksporta cena, pievienotās vērtības nodokļa (PVN) atmaksas samazināšana vai atcelšana, ierobežojumi attiecībā uz muitošanu eksportētājiem, kvalificējušos eksportētāju saraksts, vietējā tirgus pienākums, pašpatēriņa ieguve. Šajā nolūkā Komisija izskatīja attiecīgo Krievijas Federācijas regulējumu, ieinteresēto personu (ieskaitot KV) iesniegumus, publiski pieejamos ziņojumus un pētījumus (16), Krievijas gāzes piegādātāju revidētos gada pārskatus un KV stratēģijas dokumentus (17).

16

17

| (212) | Komisija konstatēja, ka Krievijā IP laikā pastāvēja un dabasgāzes noietu ietekmēja viens no 7. panta 2.a punkta otrajā daļā uzskaitītajiem izejmateriālu tirgus izkropļojumiem, proti, eksporta nodoklis 30 % apmērā (18). |
| --- | --- |

(212)

Komisija konstatēja, ka Krievijā IP laikā pastāvēja un dabasgāzes noietu ietekmēja viens no 7. panta 2.a punkta otrajā daļā uzskaitītajiem izejmateriālu tirgus izkropļojumiem, proti, eksporta nodoklis 30 % apmērā (18).

18

| (213) | Turklāt Vienotās gāzes piegādes sistēmas (“UGSS”) īpašniekam ir piešķirtas ekskluzīvas gāzes eksporta tiesības. Tāpat tiesību normas paredz, ka UGSS īpašnieks var būt tikai valsts kontrolēts subjekts. Tādējādi Gazprom ir vienīgais uzņēmums, kuram ir dabasgāzes eksporta licence. Aprakstītā situācija varētu kvalificēties vai nu kā “licencēšanas prasības”, vai kā “kvalificējušos eksportētāju saraksts”. |
| --- | --- |

(213)

Turklāt Vienotās gāzes piegādes sistēmas (“UGSS”) īpašniekam ir piešķirtas ekskluzīvas gāzes eksporta tiesības. Tāpat tiesību normas paredz, ka UGSS īpašnieks var būt tikai valsts kontrolēts subjekts. Tādējādi Gazprom ir vienīgais uzņēmums, kuram ir dabasgāzes eksporta licence. Aprakstītā situācija varētu kvalificēties vai nu kā “licencēšanas prasības”, vai kā “kvalificējušos eksportētāju saraksts”.

UGSS

UGSS

Gazprom

| (214) | Visbeidzot, sūdzības iesniedzējs kā iespējamu izejmateriālu tirgus izkropļojumu minēja dubultu dabasgāzes cenu noteikšanu. Izmeklēšanā patiešām tika konstatēti pierādījumi par dubultu dabasgāzes cenu noteikšanu Krievijā attiecīgi iekšzemes un eksporta pārdevumiem, kura balstās uz gāzes cenas formulu, ko izmanto regulēto iekšzemes cenu noteikšanai. |
| --- | --- |

(214)

Visbeidzot, sūdzības iesniedzējs kā iespējamu izejmateriālu tirgus izkropļojumu minēja dubultu dabasgāzes cenu noteikšanu. Izmeklēšanā patiešām tika konstatēti pierādījumi par dubultu dabasgāzes cenu noteikšanu Krievijā attiecīgi iekšzemes un eksporta pārdevumiem, kura balstās uz gāzes cenas formulu, ko izmanto regulēto iekšzemes cenu noteikšanai.

| (215) | Krievijas iekšzemes cenas tiek regulētas valstij piederošajam gāzes piegādātājam Gazprom, bet netiek regulētas pārējiem piegādātājiem. Tomēr, kā izriet no izmeklēto ražotāju eksportētāju piezīmēm un publiski pieejamas informācijas (19), piegādātāji, kas nav Gazprom, cieši seko cenai, ko KV nosaka uzņēmumam Gazprom. Atkarībā no gada iekšzemes cenu nosaka, izmantojot gāzes cenas formulu vai piemērojot indeksu. Izmantojamo indeksu Krievijas Federācijas Ekonomikas attīstības ministrija regulāri publicē prognozēs par sociālekonomisko attīstību (20). Atbilstoši gāzes cenu formulai atbilstīgo iekšzemes cenas līmeni nosaka, no dabasgāzes starptautiskās cenas atņemot eksporta nodokļus, starptautiskās un iekšzemes pārvades izmaksas un tā saukto samazinājuma koeficientu. Komisija atzina, ka par dubultās cenu noteikšanas efektu var uzskatīt samazinājuma koeficientu, kas ir neatkarīgs no eksporta nodokļa efekta. |
| --- | --- |

(215)

Krievijas iekšzemes cenas tiek regulētas valstij piederošajam gāzes piegādātājam Gazprom, bet netiek regulētas pārējiem piegādātājiem. Tomēr, kā izriet no izmeklēto ražotāju eksportētāju piezīmēm un publiski pieejamas informācijas (19), piegādātāji, kas nav Gazprom, cieši seko cenai, ko KV nosaka uzņēmumam Gazprom. Atkarībā no gada iekšzemes cenu nosaka, izmantojot gāzes cenas formulu vai piemērojot indeksu. Izmantojamo indeksu Krievijas Federācijas Ekonomikas attīstības ministrija regulāri publicē prognozēs par sociālekonomisko attīstību (20). Atbilstoši gāzes cenu formulai atbilstīgo iekšzemes cenas līmeni nosaka, no dabasgāzes starptautiskās cenas atņemot eksporta nodokļus, starptautiskās un iekšzemes pārvades izmaksas un tā saukto samazinājuma koeficientu. Komisija atzina, ka par dubultās cenu noteikšanas efektu var uzskatīt samazinājuma koeficientu, kas ir neatkarīgs no eksporta nodokļa efekta.

Gazprom

19

Gazprom

Gazprom

20

| (216) | Komisija salīdzināja dabasgāzes cenu ar cenu reprezentatīvā starptautiskajā tirgū. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka dabasgāzes iekšzemes cena Krievijā ir ievērojami, vairāk nekā divas reizes mazāka nekā Waidhaus cena, kas aprēķināta, kā paskaidrots 59. un 60. apsvērumā. |
| --- | --- |

(216)

Komisija salīdzināja dabasgāzes cenu ar cenu reprezentatīvā starptautiskajā tirgū. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka dabasgāzes iekšzemes cena Krievijā ir ievērojami, vairāk nekā divas reizes mazāka nekā Waidhaus cena, kas aprēķināta, kā paskaidrots 59. un 60. apsvērumā.

Waidhaus

| (217) | Kā paskaidrots 55. apsvēruma d) apakšpunktā, Komisija uzskatīja, ka Waidhaus cena ir piemērots reprezentatīvas starptautiskās tirgus cenas etalons, attiecībā pret kuru novērtēt dabasgāzes iekšzemes tirgus cenas izkropļojumus Krievijā. |
| --- | --- |

(217)

Kā paskaidrots 55. apsvēruma d) apakšpunktā, Komisija uzskatīja, ka Waidhaus cena ir piemērots reprezentatīvas starptautiskās tirgus cenas etalons, attiecībā pret kuru novērtēt dabasgāzes iekšzemes tirgus cenas izkropļojumus Krievijā.

Waidhaus

| (218) | Viens no Krievijas ražotājiem, kas sadarbojās, apgalvoja, ka dabasgāze nav izejmateriāls UAN ražošanai, tāpēc to nevar analizēt saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu. Turklāt attiecīgā ieinteresētā persona apgalvoja, ka no sūdzības nav skaidrs, vai dabasgāzes izmaksas atbilst 17 % slieksnim no kopējām UAN ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(218)

Viens no Krievijas ražotājiem, kas sadarbojās, apgalvoja, ka dabasgāze nav izejmateriāls UAN ražošanai, tāpēc to nevar analizēt saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu. Turklāt attiecīgā ieinteresētā persona apgalvoja, ka no sūdzības nav skaidrs, vai dabasgāzes izmaksas atbilst 17 % slieksnim no kopējām UAN ražošanas izmaksām.

| (219) | Kā skaidrots 52. apsvērumā, dabasgāzes īpatsvars attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksās pārsniedz 50 %. Tas, ka to izmanto, lai ražotu amonjaku, kas ir viens no pirmajiem attiecīgā ražojuma ražošanas posmiem, kā paskaidrots 60. apsvērumā, nemaina tās kā attiecīgā ražojuma ražošanai nepieciešama izejmateriāla statusu. Abi Krievijas UAN ražotāji ir pilnībā integrētas ķīmiskās ražotnes, tādējādi tie abi attiecīgā ražojuma ražošanā gūst labumu no identificētajiem izkropļojumiem. Tāpēc šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts. |
| --- | --- |

(219)

Kā skaidrots 52. apsvērumā, dabasgāzes īpatsvars attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksās pārsniedz 50 %. Tas, ka to izmanto, lai ražotu amonjaku, kas ir viens no pirmajiem attiecīgā ražojuma ražošanas posmiem, kā paskaidrots 60. apsvērumā, nemaina tās kā attiecīgā ražojuma ražošanai nepieciešama izejmateriāla statusu. Abi Krievijas UAN ražotāji ir pilnībā integrētas ķīmiskās ražotnes, tādējādi tie abi attiecīgā ražojuma ražošanā gūst labumu no identificētajiem izkropļojumiem. Tāpēc šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts.

| (220) | Ņemot vērā novērtējumu, kas izklāstīts 205.–215. apsvērumā, Komisija provizoriski secināja, ka uz dabasgāzi attiecas izkropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(220)

Ņemot vērā novērtējumu, kas izklāstīts 205.–215. apsvērumā, Komisija provizoriski secināja, ka uz dabasgāzi attiecas izkropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē.

6.4.   Savienības intereses saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu.

Savienības intereses saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu.

| (221) | Secinājusi, ka Krievijā pastāv izejmateriālu tirgus izkropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē, Komisija pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka saskaņā ar 7. panta 2.b punktu pagaidu maksājumu summas noteikšana ir Savienības interesēs. Nosakot Savienības intereses, tika izvērtēta visa šajā izmeklēšanā būtiskā informācija, ieskaitot neizmantotās jaudas eksportētājvalstī, konkurenci attiecībā uz izejvielām un ietekmi uz piegādes ķēdēm Savienības uzņēmumiem, kā paredzēts pamatregulas 7. panta 2.b punktā. Lai veiktu šo izvērtējumu, Komisija visām ieinteresētajām personām nosūtītajās anketās iekļāva attiecīgus jautājumus. Sūdzības iesniedzējs un daži ražotāji, kas iesniedza sūdzību, atbildēja uz šiem jautājumiem. Uz šiem jautājumiem atbildēja arī dažas citas personas, taču lielākā daļa atbilžu, kas tika saņemtas no šīm nedaudzajām personām, bija nepilnīgas. |
| --- | --- |

(221)

Secinājusi, ka Krievijā pastāv izejmateriālu tirgus izkropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē, Komisija pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka saskaņā ar 7. panta 2.b punktu pagaidu maksājumu summas noteikšana ir Savienības interesēs. Nosakot Savienības intereses, tika izvērtēta visa šajā izmeklēšanā būtiskā informācija, ieskaitot neizmantotās jaudas eksportētājvalstī, konkurenci attiecībā uz izejvielām un ietekmi uz piegādes ķēdēm Savienības uzņēmumiem, kā paredzēts pamatregulas 7. panta 2.b punktā. Lai veiktu šo izvērtējumu, Komisija visām ieinteresētajām personām nosūtītajās anketās iekļāva attiecīgus jautājumus. Sūdzības iesniedzējs un daži ražotāji, kas iesniedza sūdzību, atbildēja uz šiem jautājumiem. Uz šiem jautājumiem atbildēja arī dažas citas personas, taču lielākā daļa atbilžu, kas tika saņemtas no šīm nedaudzajām personām, bija nepilnīgas.

6.4.1.   Neizmantotās jaudas eksportētājvalstī

Neizmantotās jaudas eksportētājvalstī

| (222) | Kā minēts 141. un 143. apsvērumā, UAN parasti tiek ražots integrētās ķīmisku vielu ražotnēs. Tādējādi neizmantotā jauda ir lielā mērā atkarīga no konkrēto integrēto ražotņu konfigurācijas un ražotāja klientu bāzes. Katra uzņēmuma mērķis ir panākt maksimālu ražotnes rentabilitāti, tāpēc ir grūti precīzi noteikt neizmantoto jaudu. |
| --- | --- |

(222)

Kā minēts 141. un 143. apsvērumā, UAN parasti tiek ražots integrētās ķīmisku vielu ražotnēs. Tādējādi neizmantotā jauda ir lielā mērā atkarīga no konkrēto integrēto ražotņu konfigurācijas un ražotāja klientu bāzes. Katra uzņēmuma mērķis ir panākt maksimālu ražotnes rentabilitāti, tāpēc ir grūti precīzi noteikt neizmantoto jaudu.

| (223) | Ņemot vērā šo faktu un balstoties uz izmeklēšanā ievākto informāciju, Komisija konstatēja, ka neizmantotā jauda Krievijā ir robežās no 330 000 līdz 750 000 tonnām gadā, kas atbilst 7 % līdz 16 % no Savienībā patērētā UAN. Šie skaitļi tika noteikti, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju par divu Krievijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās un pārstāv lielāko daļu Krievijas ražošanas apjoma jaudu (faktiskā neizmantotā jauda, neņemot vērā “jaudas drošības rezervi”), un informāciju, ko sniedza sūdzības iesniedzēji (potenciālā neizmantotā jauda, ņemot vērā “jaudas drošības rezervi”). |
| --- | --- |

(223)

Ņemot vērā šo faktu un balstoties uz izmeklēšanā ievākto informāciju, Komisija konstatēja, ka neizmantotā jauda Krievijā ir robežās no 330 000 līdz 750 000 tonnām gadā, kas atbilst 7 % līdz 16 % no Savienībā patērētā UAN. Šie skaitļi tika noteikti, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju par divu Krievijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās un pārstāv lielāko daļu Krievijas ražošanas apjoma jaudu (faktiskā neizmantotā jauda, neņemot vērā “jaudas drošības rezervi”), un informāciju, ko sniedza sūdzības iesniedzēji (potenciālā neizmantotā jauda, ņemot vērā “jaudas drošības rezervi”).

| (224) | Krievijas UAN tirgus (21) ir salīdzinoši neliels, salīdzinot ar Krievijas UAN ražošanas jaudu (22). Krievija, kuras ražošanas apjoms ievērojami pārsniedz iekšzemes patēriņu, ir UAN neto eksportētāja. |
| --- | --- |

(224)

Krievijas UAN tirgus (21) ir salīdzinoši neliels, salīdzinot ar Krievijas UAN ražošanas jaudu (22). Krievija, kuras ražošanas apjoms ievērojami pārsniedz iekšzemes patēriņu, ir UAN neto eksportētāja.

21

22

| (225) | 2017. gadā Krievija eksportēja uz Ukrainu vairāk nekā 100 000 tonnu UAN. Pēc tam, kad Ukraina 2017. gada maijā noteica antidempinga pasākumus attiecībā uz Krievijas izcelsmes UAN, šie eksporta daudzumi atbrīvojās, un tos varēja novirzīt uz citiem interesantākiem tirgiem, tostarp Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(225)

2017. gadā Krievija eksportēja uz Ukrainu vairāk nekā 100 000 tonnu UAN. Pēc tam, kad Ukraina 2017. gada maijā noteica antidempinga pasākumus attiecībā uz Krievijas izcelsmes UAN, šie eksporta daudzumi atbrīvojās, un tos varēja novirzīt uz citiem interesantākiem tirgiem, tostarp Savienības tirgu.

| (226) | Krievijas eksporta potenciāls ir neapšaubāms. Pat ja Krievijas ražotāju “jaudas drošības rezerves” tiktu uzskatītas par ierobežotām, nav noliedzams, ka kopš 2018. gada augusta UAN importa apjoms uz Savienību no Krievijas turpināja pieaugt, kā redzams 2. tabulā (skatīt arī 1. tabulu reģistrācijas regulā). Jānorāda arī tas, ka 2018. gada 19. septembra iesnieguma 9. lappusē Eurochem prognozēja Krievijas UAN eksporta pieaugumu 2018. un 2019. gadā. |
| --- | --- |

(226)

Krievijas eksporta potenciāls ir neapšaubāms. Pat ja Krievijas ražotāju “jaudas drošības rezerves” tiktu uzskatītas par ierobežotām, nav noliedzams, ka kopš 2018. gada augusta UAN importa apjoms uz Savienību no Krievijas turpināja pieaugt, kā redzams 2. tabulā (skatīt arī 1. tabulu reģistrācijas regulā). Jānorāda arī tas, ka 2018. gada 19. septembra iesnieguma 9. lappusē Eurochem prognozēja Krievijas UAN eksporta pieaugumu 2018. un 2019. gadā.

Eurochem

6.4.2.   Konkurence attiecībā uz izejmateriāliem

Konkurence attiecībā uz izejmateriāliem

| (227) | Kā norādīts 54. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Krievijā gāzes cenas ar federālajiem aktiem regulē valsts, un tās neatspoguļo normālos tirgus apstākļus, kuros cenas galvenokārt nosaka ražošanas izmaksas un sagaidāmā peļņa. |
| --- | --- |

(227)

Kā norādīts 54. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Krievijā gāzes cenas ar federālajiem aktiem regulē valsts, un tās neatspoguļo normālos tirgus apstākļus, kuros cenas galvenokārt nosaka ražošanas izmaksas un sagaidāmā peļņa.

| (228) | Acron iesniedza 2016. gadā ne šīs izmeklēšanas vajadzībām KV sagatavotu prezentāciju par konkurenci Krievijas gāzes tirgū (proti, par gāzes cenām, regulēto un neregulēto cenu rentabilitāti un piegādes avotiem). Tomēr Komisija neuzskatīja, ka šī prezentācija, kas ir aplūkota 56.–57. apsvērumā, jebkādi mainītu iepriekšējā apsvērumā minētos konstatējumus. |
| --- | --- |

(228)

Acron iesniedza 2016. gadā ne šīs izmeklēšanas vajadzībām KV sagatavotu prezentāciju par konkurenci Krievijas gāzes tirgū (proti, par gāzes cenām, regulēto un neregulēto cenu rentabilitāti un piegādes avotiem). Tomēr Komisija neuzskatīja, ka šī prezentācija, kas ir aplūkota 56.–57. apsvērumā, jebkādi mainītu iepriekšējā apsvērumā minētos konstatējumus.

Acron

| (229) | Gāzes tirgus regulējums Krievijā rada netaisnīgas priekšrocības Krievijas UAN ražotājiem, jo tiem iekšzemes tirgū ir pieejama gāze par mākslīgi zemām cenām 209.–217. apsvērumā skaidroto vietējo noteikumu dēļ. Tajā pašā laikā Savienības ražotājus negatīvi ietekmē cenu diskriminācija, ko rada šie noteikumi Krievijā, kas tiem liek par to pašu gāzi maksāt ievērojami augstākas cenas, nekā maksā Krievijas ražotāji. |
| --- | --- |

(229)

Gāzes tirgus regulējums Krievijā rada netaisnīgas priekšrocības Krievijas UAN ražotājiem, jo tiem iekšzemes tirgū ir pieejama gāze par mākslīgi zemām cenām 209.–217. apsvērumā skaidroto vietējo noteikumu dēļ. Tajā pašā laikā Savienības ražotājus negatīvi ietekmē cenu diskriminācija, ko rada šie noteikumi Krievijā, kas tiem liek par to pašu gāzi maksāt ievērojami augstākas cenas, nekā maksā Krievijas ražotāji.

| (230) | Komisija uzskata, ka tuvākajā nākotnē šī situācija nemainīsies (23). |
| --- | --- |

(230)

Komisija uzskata, ka tuvākajā nākotnē šī situācija nemainīsies (23).

23

6.4.3.   Ietekme uz Savienības uzņēmumu piegādes ķēdēm

Ietekme uz Savienības uzņēmumu piegādes ķēdēm

| (231) | Saskaņā ar izmeklēšanas konstatējumiem paredzamā ietekme uz piegādes ķēdēm ir ierobežota. Lielākā daļa personu, tostarp importētāji, norādīja, ka UAN galalietotāji, t. i., lauksaimnieki, ir vienīgās personas, ko ietekmē no pasākumiem izrietošais cenu pieaugums, jo piegādes ķēdē nav starpnieku, kas varētu absorbēt maksājumus. Tā kā UAN ir šķidra un visai viendabīga standartprece, tvertnēs tiek sajaukts dažādas izcelsmes UAN, un lielākā daļa piegādes ķēdes dalībnieku nezina, kāda ir iegādātā/izmantotā UAN izcelsme. Tādējādi nav paredzams, ka piegādes ķēdes būtiski mainīsies, ja tiks noteikti pasākumi. Savienības ražotāji turpinās ražot UAN, savukārt imports no Krievijas (kā arī no citām izmeklētajām valstīm) turpināsies, ņemot vērā UAN pieprasījuma prognozēto pieaugumu un to, ka Savienības ražotāji var zināmā mērā pāriet uz citiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(231)

Saskaņā ar izmeklēšanas konstatējumiem paredzamā ietekme uz piegādes ķēdēm ir ierobežota. Lielākā daļa personu, tostarp importētāji, norādīja, ka UAN galalietotāji, t. i., lauksaimnieki, ir vienīgās personas, ko ietekmē no pasākumiem izrietošais cenu pieaugums, jo piegādes ķēdē nav starpnieku, kas varētu absorbēt maksājumus. Tā kā UAN ir šķidra un visai viendabīga standartprece, tvertnēs tiek sajaukts dažādas izcelsmes UAN, un lielākā daļa piegādes ķēdes dalībnieku nezina, kāda ir iegādātā/izmantotā UAN izcelsme. Tādējādi nav paredzams, ka piegādes ķēdes būtiski mainīsies, ja tiks noteikti pasākumi. Savienības ražotāji turpinās ražot UAN, savukārt imports no Krievijas (kā arī no citām izmeklētajām valstīm) turpināsies, ņemot vērā UAN pieprasījuma prognozēto pieaugumu un to, ka Savienības ražotāji var zināmā mērā pāriet uz citiem ražojumiem.

| (232) | Saskaņā ar izmeklēšanas konstatējumiem paredzamā ietekme uz Savienības lauksaimniekiem kopumā būtu neliela. Komisija konstatēja, ka UAN veido mazāk nekā 1 % no kopējām lauksaimniecības izmaksām Savienībā. Tāpēc pasākumu izraisītajam cenu pieaugumam, ja tāds vispār būs, kopumā nevajadzētu būtiski ietekmēt Savienības lauksaimniecības nozari. |
| --- | --- |

(232)

Saskaņā ar izmeklēšanas konstatējumiem paredzamā ietekme uz Savienības lauksaimniekiem kopumā būtu neliela. Komisija konstatēja, ka UAN veido mazāk nekā 1 % no kopējām lauksaimniecības izmaksām Savienībā. Tāpēc pasākumu izraisītajam cenu pieaugumam, ja tāds vispār būs, kopumā nevajadzētu būtiski ietekmēt Savienības lauksaimniecības nozari.

| (233) | Tā kā UAN kā mēslošanas līdzekli izmanto ļoti dažādos apstākļos un tā lietošana ievērojami atšķiras atšķirībā no kultūraugu veida, reģiona utt., Komisija novērtēja ietekmi uz saimniecībām, kuras ir specializējušās parasto kviešu (galvenā kultūra, kurai izmanto UAN) audzēšanā Francijā (galvenā kviešu ražotājvalsts Savienībā) un kurās UAN izmanto kā vienīgo slāpekļa mēslošanas līdzekļu avotu. |
| --- | --- |

(233)

Tā kā UAN kā mēslošanas līdzekli izmanto ļoti dažādos apstākļos un tā lietošana ievērojami atšķiras atšķirībā no kultūraugu veida, reģiona utt., Komisija novērtēja ietekmi uz saimniecībām, kuras ir specializējušās parasto kviešu (galvenā kultūra, kurai izmanto UAN) audzēšanā Francijā (galvenā kviešu ražotājvalsts Savienībā) un kurās UAN izmanto kā vienīgo slāpekļa mēslošanas līdzekļu avotu.

| (234) | Šādās specializētās saimniecībās visi mēslošanas līdzekļi 2013. gadā veidoja 21,94 % no kopējām izmaksām (24). Komisija aplēsa, ka 2017./2018. gadā UAN veidoja līdz 10 % no to kopējām ražošanas izmaksām (25). Pieņemot, ka tiktu piemērots augstākais pagaidu antidempinga maksājums, ražošanas izmaksas pieaugtu par lielākais 3 % (26), ja pasākumu izmaksas tiktu pārnestas tādā pašā proporcijā. Tādējādi Komisija secināja, ka pasākumiem nebūtu nesamērīgas ietekmes pat uz šīm saimniecībām. Turklāt daudzas saimniecības Savienībā (tostarp Francijā) audzē vairāku veidu kultūraugus. |
| --- | --- |

(234)

Šādās specializētās saimniecībās visi mēslošanas līdzekļi 2013. gadā veidoja 21,94 % no kopējām izmaksām (24). Komisija aplēsa, ka 2017./2018. gadā UAN veidoja līdz 10 % no to kopējām ražošanas izmaksām (25). Pieņemot, ka tiktu piemērots augstākais pagaidu antidempinga maksājums, ražošanas izmaksas pieaugtu par lielākais 3 % (26), ja pasākumu izmaksas tiktu pārnestas tādā pašā proporcijā. Tādējādi Komisija secināja, ka pasākumiem nebūtu nesamērīgas ietekmes pat uz šīm saimniecībām. Turklāt daudzas saimniecības Savienībā (tostarp Francijā) audzē vairāku veidu kultūraugus.

24

25

26

6.4.4.   Secinājumi

Secinājumi

| (235) | Izvērtējusi visu šajā izmeklēšanā būtisko informāciju, Komisija provizoriski secināja, ka attiecībā uz Krieviju Savienības interesēs ir noteikt pagaidu maksājuma summu saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu. |
| --- | --- |

(235)

Izvērtējusi visu šajā izmeklēšanā būtisko informāciju, Komisija provizoriski secināja, ka attiecībā uz Krieviju Savienības interesēs ir noteikt pagaidu maksājuma summu saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu.

| (236) | Pirmkārt, Komisija konstatēja, ka saistībā ar attiecīgo ražojumu Krievijā pastāv izejmateriālu tirgus izkropļojumi. Otrkārt, Komisija konstatēja, ka Krievijai ir neizmantota jauda, ko var izmantot, lai palielinātu eksportu uz Savienību. Turklāt Komisija konstatēja, ka Krievijas ražotājiem ir netaisnīgas priekšrocības iepretim Savienības ražotājiem attiecībā uz dabasgāzi Krievijas tirgus regulējuma dēļ. Visbeidzot, Komisija secināja, ka pasākumiem nebūtu negatīvas ietekmes uz piegādes ķēdi Eiropā. Konkrētāk, Komisija konstatēja, ka, lai gan pasākumi potenciāli varētu ietekmēt ierobežotu skaitu Savienības lauksaimnieku, attiecīgā ietekme būtu ierobežota un nebūtu nesamērīga kopumā. Visbeidzot, Komisija uzskatīja, ka UAN imports turpināsies un tāpēc pasākumi neizjauks apgādi. Imports no attiecīgajām valstīm, kuru tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija virs 37 %, turpināsies, ņemot vērā UAN pieprasījuma prognozēto pieaugumu un to, ka Savienības ražotāji var zināmā mērā pāriet uz citiem ražojumiem. Jebkurā gadījumā Savienības ražotāji, kuriem ir neizmantota jauda, var saražot ievērojamus UAN apjomus. |
| --- | --- |

(236)

Pirmkārt, Komisija konstatēja, ka saistībā ar attiecīgo ražojumu Krievijā pastāv izejmateriālu tirgus izkropļojumi. Otrkārt, Komisija konstatēja, ka Krievijai ir neizmantota jauda, ko var izmantot, lai palielinātu eksportu uz Savienību. Turklāt Komisija konstatēja, ka Krievijas ražotājiem ir netaisnīgas priekšrocības iepretim Savienības ražotājiem attiecībā uz dabasgāzi Krievijas tirgus regulējuma dēļ. Visbeidzot, Komisija secināja, ka pasākumiem nebūtu negatīvas ietekmes uz piegādes ķēdi Eiropā. Konkrētāk, Komisija konstatēja, ka, lai gan pasākumi potenciāli varētu ietekmēt ierobežotu skaitu Savienības lauksaimnieku, attiecīgā ietekme būtu ierobežota un nebūtu nesamērīga kopumā. Visbeidzot, Komisija uzskatīja, ka UAN imports turpināsies un tāpēc pasākumi neizjauks apgādi. Imports no attiecīgajām valstīm, kuru tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija virs 37 %, turpināsies, ņemot vērā UAN pieprasījuma prognozēto pieaugumu un to, ka Savienības ražotāji var zināmā mērā pāriet uz citiem ražojumiem. Jebkurā gadījumā Savienības ražotāji, kuriem ir neizmantota jauda, var saražot ievērojamus UAN apjomus.

| (237) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka attiecībā uz Krieviju par dempinga starpību mazāks maksājums nebūtu pietiekams, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Savienības ražotājiem salīdzinājumā ar Krievijas ražotājiem eksportētājiem kaitējumu nodara ne tikai dempings, bet arī vēl citi tirdzniecības izkropļojumi. Tādēļ, lai pienācīgi aizsargātu tirdzniecību, pasākumu līmenim attiecībā uz Krieviju ir jābūt vienādam ar provizoriski noteikto dempinga starpību. |
| --- | --- |

(237)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka attiecībā uz Krieviju par dempinga starpību mazāks maksājums nebūtu pietiekams, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Savienības ražotājiem salīdzinājumā ar Krievijas ražotājiem eksportētājiem kaitējumu nodara ne tikai dempings, bet arī vēl citi tirdzniecības izkropļojumi. Tādēļ, lai pienācīgi aizsargātu tirdzniecību, pasākumu līmenim attiecībā uz Krieviju ir jābūt vienādam ar provizoriski noteikto dempinga starpību.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (238) | Lai gan ir konstatēts dempings, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka šajā gadījumā Savienības interesēs nav pieņemt pasākumus attiecībā uz importu no Krievijas, Trinidādas un Tobāgo un ASV. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju un citu attiecīgo ekonomikas dalībnieku intereses. |
| --- | --- |

(238)

Lai gan ir konstatēts dempings, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka šajā gadījumā Savienības interesēs nav pieņemt pasākumus attiecībā uz importu no Krievijas, Trinidādas un Tobāgo un ASV. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju un citu attiecīgo ekonomikas dalībnieku intereses.

7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (239) | Visā Savienībā ir 20 zināmi UAN ražotāji. Izmeklēšanā sadarbojās Savienības ražotāji, kas saražo 80 % no Savienības ražošanas apjoma. Divi uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kas pārstāv 30 % UAN ražošanas apjoma Savienībā, pauda iebildumus šajā lietā. |
| --- | --- |

(239)

Visā Savienībā ir 20 zināmi UAN ražotāji. Izmeklēšanā sadarbojās Savienības ražotāji, kas saražo 80 % no Savienības ražošanas apjoma. Divi uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kas pārstāv 30 % UAN ražošanas apjoma Savienībā, pauda iebildumus šajā lietā.

| (240) | Pasākumu nenoteikšana, visticamāk, būtiski negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozari tādā ziņā, ka samazinātos pārdošanas apjomi un turpinātos cenu nospiešana, tādējādi samazinot rentabilitāti un ieguldījumus. Pasākumi ļautu Savienības ražošanas nozarei atraisīt savu potenciālu Savienības tirgū, kurā ir vienlīdzīgi konkurences apstākļi, atgūt zaudēto tirgus daļu un uzlabot rentabilitāti līdz līmenim, kas uzskatāms par ilgtspējīgu. |
| --- | --- |

(240)

Pasākumu nenoteikšana, visticamāk, būtiski negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozari tādā ziņā, ka samazinātos pārdošanas apjomi un turpinātos cenu nospiešana, tādējādi samazinot rentabilitāti un ieguldījumus. Pasākumi ļautu Savienības ražošanas nozarei atraisīt savu potenciālu Savienības tirgū, kurā ir vienlīdzīgi konkurences apstākļi, atgūt zaudēto tirgus daļu un uzlabot rentabilitāti līdz līmenim, kas uzskatāms par ilgtspējīgu.

7.2.   Nesaistīto importētāju intereses

Nesaistīto importētāju intereses

| (241) | Atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza arī trīs nesaistīti importētāji. Tikai divi no tiem piekrita turpināt sadarboties izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(241)

Atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza arī trīs nesaistīti importētāji. Tikai divi no tiem piekrita turpināt sadarboties izmeklēšanā.

| (242) | Vienam no šiem diviem importētājiem, kas sadarbojās, kurš faktiski ir kooperatīvu savienība, kas darbojas biedru vārdā, UAN ir tikai neliels īpatsvars to uzņēmējdarbībā. Otrs importētājs, kuram UAN ir svarīgāks, pielāgo pārdošanas cenas, ņemot vērā UAN tirgus attīstību. Abi importētāji, kas sadarbojās, piedāvā plašu pakalpojumu un/vai produktu klāstu, un tiem ir vairāki piegādes avoti. |
| --- | --- |

(242)

Vienam no šiem diviem importētājiem, kas sadarbojās, kurš faktiski ir kooperatīvu savienība, kas darbojas biedru vārdā, UAN ir tikai neliels īpatsvars to uzņēmējdarbībā. Otrs importētājs, kuram UAN ir svarīgāks, pielāgo pārdošanas cenas, ņemot vērā UAN tirgus attīstību. Abi importētāji, kas sadarbojās, piedāvā plašu pakalpojumu un/vai produktu klāstu, un tiem ir vairāki piegādes avoti.

| (243) | Jebkāda negatīva ietekme uz Savienības importētājiem pasākumu rezultāta nebūtu lielāka par pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Pasākumi ir paredzēti, lai radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, no kuriem var gūt labumu visas personas. Turklāt importētāji visumā piedāvā mēslošanas līdzekļu un/vai pakalpojumu klāstu, un tiem ir vairāki piegādes avoti. Lielākā daļa personu, tostarp abi importētāji, kas sadarbojās, norādīja, ka UAN galalietotāji, t. i., lauksaimnieki, ir vienīgās personas, ko galu galā ietekmētu no pasākumiem izrietošais cenu pieaugums (ja tāds vispār būtu). |
| --- | --- |

(243)

Jebkāda negatīva ietekme uz Savienības importētājiem pasākumu rezultāta nebūtu lielāka par pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Pasākumi ir paredzēti, lai radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, no kuriem var gūt labumu visas personas. Turklāt importētāji visumā piedāvā mēslošanas līdzekļu un/vai pakalpojumu klāstu, un tiem ir vairāki piegādes avoti. Lielākā daļa personu, tostarp abi importētāji, kas sadarbojās, norādīja, ka UAN galalietotāji, t. i., lauksaimnieki, ir vienīgās personas, ko galu galā ietekmētu no pasākumiem izrietošais cenu pieaugums (ja tāds vispār būtu).

7.3.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (244) | Atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza vienpadsmit personas, kas pārstāv lietotāju intereses, tomēr pārbaudāmu datu atbildēs bija maz. |
| --- | --- |

(244)

Atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza vienpadsmit personas, kas pārstāv lietotāju intereses, tomēr pārbaudāmu datu atbildēs bija maz.

| (245) | Apvienības, kas pārstāv attiecīgos kooperatīvus un/vai lauksaimniekus Savienības līmenī (COPA-COGECA), Francijā (COOP de France), Īrijā (Īrijas lauksaimnieku apvienība) un Somijā (MTK), apgalvoja, ka pasākumiem būtu negatīva ietekme uz UAN lietotājiem, t. i., lauksaimniekiem. Ievērojams skaits Francijas kooperatīvu, kooperatīvu savienību/grupu un iegādes platformu, kas gādā par sagādi lauksaimnieku vārdā, komentēja par negatīvo ietekmi, ko pasākumi varētu radīt Francijas lauksaimniekiem. Līdzīgu viedokli pauda ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, virkne nesaistītu importētāju un dažādi uzņēmēji Francijā un Spānijā. |
| --- | --- |

(245)

Apvienības, kas pārstāv attiecīgos kooperatīvus un/vai lauksaimniekus Savienības līmenī (COPA-COGECA), Francijā (COOP de France), Īrijā (Īrijas lauksaimnieku apvienība) un Somijā (MTK), apgalvoja, ka pasākumiem būtu negatīva ietekme uz UAN lietotājiem, t. i., lauksaimniekiem. Ievērojams skaits Francijas kooperatīvu, kooperatīvu savienību/grupu un iegādes platformu, kas gādā par sagādi lauksaimnieku vārdā, komentēja par negatīvo ietekmi, ko pasākumi varētu radīt Francijas lauksaimniekiem. Līdzīgu viedokli pauda ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, virkne nesaistītu importētāju un dažādi uzņēmēji Francijā un Spānijā.

COPA-COGECA

COOP de France

MTK

| (246) | Viens liels Francijas starpnieks, kas darbojas lauksaimniecības pārtikas produktu un mēslošanas līdzekļu jomā, norādīja, ka antidempinga pasākumu noteikšanas gadījumā tiem jābūt zemiem. |
| --- | --- |

(246)

Viens liels Francijas starpnieks, kas darbojas lauksaimniecības pārtikas produktu un mēslošanas līdzekļu jomā, norādīja, ka antidempinga pasākumu noteikšanas gadījumā tiem jābūt zemiem.

| (247) | Dažas personas apgalvoja, ka lauksaimnieku (un/vai citiem ekonomikas dalībniekiem) rīcībā esot maz aizstājošu ražojumu vai to vispār nav, jo Savienībā netiek saražots pietiekami daudz slāpekļa mēslošanas līdzekļu. Tomēr nekas lietas materiālos neliecina, ka Savienībā trūktu slāpekļa mēslošanas līdzekļu. Ir daudz vielu, kas nodrošina slāpekļa mēslojumu, piemēram, kalcija amonija nitrāts, amonija nitrāts vai urīnviela. |
| --- | --- |

(247)

Dažas personas apgalvoja, ka lauksaimnieku (un/vai citiem ekonomikas dalībniekiem) rīcībā esot maz aizstājošu ražojumu vai to vispār nav, jo Savienībā netiek saražots pietiekami daudz slāpekļa mēslošanas līdzekļu. Tomēr nekas lietas materiālos neliecina, ka Savienībā trūktu slāpekļa mēslošanas līdzekļu. Ir daudz vielu, kas nodrošina slāpekļa mēslojumu, piemēram, kalcija amonija nitrāts, amonija nitrāts vai urīnviela.

| (248) | Dažas piezīmes attiecās uz UAN izmaksu īpatsvaru saimniecībā (lai gan skaitļi dažādu personu vidū ievērojami atšķīrās) un/vai norādīja, ka lauksaimnieki gadiem ilgi cieš dažādu iemeslu dēļ (piemēram, sliktā raža 2016. gadā, zemas pārdošanas cenas, slikti laikapstākļi vai liela konkurence tirgū) un ka tiek apdraudētas darbvietas. Šo personu skatījumā antidempinga pasākumi liktu dažiem lauksaimniekiem pārtraukt ražošanu un/vai vēl vairāk pasliktinātu stāvokli nozarē, kurai nav iespēju pārnest izmaksas un ir jānotur konkurētspēja globalizētā tirgū. Dažu personu skatījumā antidempinga pasākumi būtu konfliktā ar kopējo lauksaimniecības politiku, kas tādā gadījumā vairs nespētu garantēt saimniecību ienākumus un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(248)

Dažas piezīmes attiecās uz UAN izmaksu īpatsvaru saimniecībā (lai gan skaitļi dažādu personu vidū ievērojami atšķīrās) un/vai norādīja, ka lauksaimnieki gadiem ilgi cieš dažādu iemeslu dēļ (piemēram, sliktā raža 2016. gadā, zemas pārdošanas cenas, slikti laikapstākļi vai liela konkurence tirgū) un ka tiek apdraudētas darbvietas. Šo personu skatījumā antidempinga pasākumi liktu dažiem lauksaimniekiem pārtraukt ražošanu un/vai vēl vairāk pasliktinātu stāvokli nozarē, kurai nav iespēju pārnest izmaksas un ir jānotur konkurētspēja globalizētā tirgū. Dažu personu skatījumā antidempinga pasākumi būtu konfliktā ar kopējo lauksaimniecības politiku, kas tādā gadījumā vairs nespētu garantēt saimniecību ienākumus un konkurētspēju.

| (249) | Komisija šos argumentus noraidīja. Lai gan Komisija atzīst, ka ietekme varētu būt dažāda atkarībā no saimniecības veida vai lauksaimniecības prakses, tā konstatēja, ka UAN veido mazāk nekā 1 % no kopējām lauksaimniecības izmaksām Savienībā. Tāpēc pasākumu izraisītajam cenu pieaugumam, ja tāds vispār būs, kopumā nevajadzētu būtiski ietekmēt Savienības lauksaimniecības nozari. |
| --- | --- |

(249)

Komisija šos argumentus noraidīja. Lai gan Komisija atzīst, ka ietekme varētu būt dažāda atkarībā no saimniecības veida vai lauksaimniecības prakses, tā konstatēja, ka UAN veido mazāk nekā 1 % no kopējām lauksaimniecības izmaksām Savienībā. Tāpēc pasākumu izraisītajam cenu pieaugumam, ja tāds vispār būs, kopumā nevajadzētu būtiski ietekmēt Savienības lauksaimniecības nozari.

| (250) | Tā kā UAN kā mēslošanas līdzekli izmanto ļoti dažādos apstākļos un tā lietošana ievērojami atšķiras atšķirībā no kultūraugu veida, reģiona utt., Komisija novērtēja pasākumu potenciālo ietekmi uz saimniecībām, kuras ir specializējušās parasto kviešu (galvenā kultūra, kurai izmanto UAN) audzēšanā Francijā (galvenā kviešu ražotājvalsts Savienībā) un kurās UAN izmanto kā vienīgo slāpekļa mēslošanas līdzekļu avotu. |
| --- | --- |

(250)

Tā kā UAN kā mēslošanas līdzekli izmanto ļoti dažādos apstākļos un tā lietošana ievērojami atšķiras atšķirībā no kultūraugu veida, reģiona utt., Komisija novērtēja pasākumu potenciālo ietekmi uz saimniecībām, kuras ir specializējušās parasto kviešu (galvenā kultūra, kurai izmanto UAN) audzēšanā Francijā (galvenā kviešu ražotājvalsts Savienībā) un kurās UAN izmanto kā vienīgo slāpekļa mēslošanas līdzekļu avotu.

| (251) | Šādās specializētās saimniecībās UAN 2013. gadā veidoja 15,4 % no kopējām izmaksām (27). Komisija aplēsa, ka 2017./2018. gadā UAN veidoja līdz 10 % no to kopējām ražošanas izmaksām (28). Pieņemot, ka tiktu piemērots augstākais pagaidu antidempinga maksājums, ražošanas izmaksas pieaugtu par aptuveni 3 % (29), ja pasākumu izmaksas tiktu pārnestas tādā pašā proporcijā. Tādējādi pasākumu izraisītajam cenu pieaugumam, ja tāds vispār būs, nevajadzētu radīt nesamērīgi lielu ietekmi uz saimniecībām arī “ļaunākajā scenārijā”, cita starpā ņemot vērā lauksaimnieku rīcībā esošos instrumentus UAN sagādei par saprātīgām cenām (piemēram, iepirkumu apvienošana, izmantojot iegādes platformas, vai apdrošināšana pret maržu riskiem). Turklāt daudzas saimniecības Savienībā audzē vairāku veidu kultūraugus. |
| --- | --- |

(251)

Šādās specializētās saimniecībās UAN 2013. gadā veidoja 15,4 % no kopējām izmaksām (27). Komisija aplēsa, ka 2017./2018. gadā UAN veidoja līdz 10 % no to kopējām ražošanas izmaksām (28). Pieņemot, ka tiktu piemērots augstākais pagaidu antidempinga maksājums, ražošanas izmaksas pieaugtu par aptuveni 3 % (29), ja pasākumu izmaksas tiktu pārnestas tādā pašā proporcijā. Tādējādi pasākumu izraisītajam cenu pieaugumam, ja tāds vispār būs, nevajadzētu radīt nesamērīgi lielu ietekmi uz saimniecībām arī “ļaunākajā scenārijā”, cita starpā ņemot vērā lauksaimnieku rīcībā esošos instrumentus UAN sagādei par saprātīgām cenām (piemēram, iepirkumu apvienošana, izmantojot iegādes platformas, vai apdrošināšana pret maržu riskiem). Turklāt daudzas saimniecības Savienībā audzē vairāku veidu kultūraugus.

27

28

29

| (252) | Attiecībā uz apgalvojumu par ietekmi uz darbvietām saimniecībās jāatzīmē, ka jau gadiem ilgi lauksaimniecības nozare Savienībā kļūst tehnoloģiski intensīvāka un darbaspēka apjoms samazinās, turklāt prognozēts, ka šī tendence turpināsies (30). Salīdzinājumā ar šo tendenci paredzams, ka antidempinga pasākumu ietekme būs ierobežota. |
| --- | --- |

(252)

Attiecībā uz apgalvojumu par ietekmi uz darbvietām saimniecībās jāatzīmē, ka jau gadiem ilgi lauksaimniecības nozare Savienībā kļūst tehnoloģiski intensīvāka un darbaspēka apjoms samazinās, turklāt prognozēts, ka šī tendence turpināsies (30). Salīdzinājumā ar šo tendenci paredzams, ka antidempinga pasākumu ietekme būs ierobežota.

30

| (253) | Neraugoties uz iepriekš minētajiem provizoriskajiem secinājumiem, Komisija mudina personas, kas vēl nav izteikušas savu viedokli, lietotāju interesēs darīt to. Šīs piezīmes un visi citi informācijas elementi, ko ieinteresētās personas pēc pagaidu pasākumu noteikšanas noteiktajā termiņā iesniegs Komisijai, tiks rūpīgi izanalizēti galīgajā posmā. |
| --- | --- |

(253)

Neraugoties uz iepriekš minētajiem provizoriskajiem secinājumiem, Komisija mudina personas, kas vēl nav izteikušas savu viedokli, lietotāju interesēs darīt to. Šīs piezīmes un visi citi informācijas elementi, ko ieinteresētās personas pēc pagaidu pasākumu noteikšanas noteiktajā termiņā iesniegs Komisijai, tiks rūpīgi izanalizēti galīgajā posmā.

7.4.   Citi faktori

Citi faktori

| (254) | Šajā iedaļā ir aplūkotas citas piezīmes, kas bija kopīgas vairākām ieinteresētajām personām. Šīs personas ir ražotāji eksportētāji, importētāji, apvienības, kas pārstāv attiecīgos kooperatīvus un/vai lauksaimniekus Savienībā, Francijā un Īrijā, Francijas kooperatīvi, kooperatīvu savienības/grupas un iegādes platformas, kas gādā par sagādi lauksaimnieku vārdā, un dažādi ekonomikas dalībnieki Francijā, Spānijā un citur Savienībā. |
| --- | --- |

(254)

Šajā iedaļā ir aplūkotas citas piezīmes, kas bija kopīgas vairākām ieinteresētajām personām. Šīs personas ir ražotāji eksportētāji, importētāji, apvienības, kas pārstāv attiecīgos kooperatīvus un/vai lauksaimniekus Savienībā, Francijā un Īrijā, Francijas kooperatīvi, kooperatīvu savienības/grupas un iegādes platformas, kas gādā par sagādi lauksaimnieku vārdā, un dažādi ekonomikas dalībnieki Francijā, Spānijā un citur Savienībā.

| (255) | Dažas personas iebilda pret pasākumiem, pamatojot to tādējādi, ka imports ir nepieciešams, Savienībā netiek saražots pietiekami daudz UAN, starpība starp pieprasījumu un piedāvājumu palielinās un Savienības UAN ražotāji dod priekšroku citiem ražojumiem ar pievienoto vērtību. Komisija šos argumentus noraidīja. Kopumā ir pietiekami daudz UAN piegādes avotu. Tas, ka Savienībā ir ierobežots UAN ražošanas apjoms, UAN pieprasījums Savienībā pieaug un dažu tradicionālu UAN piegādes avotu izzušana Savienībā (piemēram, viens uzņēmums, kas iepriekš ražoja UAN Francijā, pilnībā pārgāja uz citiem mēslošanas līdzekļiem), neattaisno dempinga praksi. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ir labāk Savienībā saglabāt vairākus piegādes avotus (31), ieskaitot vietējos UAN ražotājus, nekā attiecībā uz UAN palielināt atkarību no trešām valstīm ar negodīgu tirdzniecības praksi un/vai izejmateriālu tirgus izkropļojumiem, un/vai prāvāku oglekļa pēdu (32). Tajā arī apliecinājās, ka Savienības UAN ražotājiem ir jauda/iespējas palielināt UAN ražošanas apjomu, ja būtu nodrošināti līdzvērtīgi konkurences apstākļi. |
| --- | --- |

(255)

Dažas personas iebilda pret pasākumiem, pamatojot to tādējādi, ka imports ir nepieciešams, Savienībā netiek saražots pietiekami daudz UAN, starpība starp pieprasījumu un piedāvājumu palielinās un Savienības UAN ražotāji dod priekšroku citiem ražojumiem ar pievienoto vērtību. Komisija šos argumentus noraidīja. Kopumā ir pietiekami daudz UAN piegādes avotu. Tas, ka Savienībā ir ierobežots UAN ražošanas apjoms, UAN pieprasījums Savienībā pieaug un dažu tradicionālu UAN piegādes avotu izzušana Savienībā (piemēram, viens uzņēmums, kas iepriekš ražoja UAN Francijā, pilnībā pārgāja uz citiem mēslošanas līdzekļiem), neattaisno dempinga praksi. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ir labāk Savienībā saglabāt vairākus piegādes avotus (31), ieskaitot vietējos UAN ražotājus, nekā attiecībā uz UAN palielināt atkarību no trešām valstīm ar negodīgu tirdzniecības praksi un/vai izejmateriālu tirgus izkropļojumiem, un/vai prāvāku oglekļa pēdu (32). Tajā arī apliecinājās, ka Savienības UAN ražotājiem ir jauda/iespējas palielināt UAN ražošanas apjomu, ja būtu nodrošināti līdzvērtīgi konkurences apstākļi.

31

32

| (256) | Dažas personas apgalvoja, ka pasākumi samazinās UAN izmantošanu. UAN kā mēslošanas līdzeklim ir mazāk negatīva ietekme uz vidi nekā citiem mēslošanas līdzekļiem, tādējādi šis efekts būtu pretrunā vides aizsardzības politikas mērķiem. Komisija noraidīja šo apgalvojumu. Kaut arī UAN ir daudzas agronomiskās priekšrocības, tas vides ziņā nav neitrāls un principā rada lielākus zudumus amonjaka izgarošanas rezultātā nekā nitrātus saturošie mēslošanas līdzekļi. |
| --- | --- |

(256)

Dažas personas apgalvoja, ka pasākumi samazinās UAN izmantošanu. UAN kā mēslošanas līdzeklim ir mazāk negatīva ietekme uz vidi nekā citiem mēslošanas līdzekļiem, tādējādi šis efekts būtu pretrunā vides aizsardzības politikas mērķiem. Komisija noraidīja šo apgalvojumu. Kaut arī UAN ir daudzas agronomiskās priekšrocības, tas vides ziņā nav neitrāls un principā rada lielākus zudumus amonjaka izgarošanas rezultātā nekā nitrātus saturošie mēslošanas līdzekļi.

| (257) | Dažas personas apgalvoja, ka cietīs citi ekonomikas dalībnieki, pie Savienības UAN ražotājiem ir mazāk darbvietu nekā citās nozarēs, tiks apdraudēts pārtikas nodrošinājums (jo pasākumu dēļ lauksaimnieku UAN izmantos mazāk, kas samazinās ražīgumu – izaudzēto kultūraugu apjomu) un visi slāpekļa mēslošanas līdzekļi kļūs dārgāki (tādējādi saglabātos parastās atšķirības starp dažādiem mēslošanas līdzekļu veidiem). Komisija šos argumentus noraidīja. Par to, cik ar UAN saistītu darbvietu ir attiecīgajos ekonomikas dalībniekos, ticamu aplēšu nav, savukārt saskaņā ar pārbaudītiem datiem Savienības ražotājos ir vairāk nekā 1 000 darbvietu, kas saistītas ar UAN. Atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza sešas personas, kas pārstāv dažādu ekonomikas dalībnieku intereses, tomēr pārbaudāmu datu atbildēs bija maz. Attiecībā uz pārtikas nodrošinājumu pasākumu mērķis ir radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, no kuriem var gūt labumu visas personas. Nekas lietas materiālos neliecina, ka UAN cenu paaugstinājums, ja tāds vispār būs, būtiski ietekmēs citu mēslošanas līdzekļu cenas. |
| --- | --- |

(257)

Dažas personas apgalvoja, ka cietīs citi ekonomikas dalībnieki, pie Savienības UAN ražotājiem ir mazāk darbvietu nekā citās nozarēs, tiks apdraudēts pārtikas nodrošinājums (jo pasākumu dēļ lauksaimnieku UAN izmantos mazāk, kas samazinās ražīgumu – izaudzēto kultūraugu apjomu) un visi slāpekļa mēslošanas līdzekļi kļūs dārgāki (tādējādi saglabātos parastās atšķirības starp dažādiem mēslošanas līdzekļu veidiem). Komisija šos argumentus noraidīja. Par to, cik ar UAN saistītu darbvietu ir attiecīgajos ekonomikas dalībniekos, ticamu aplēšu nav, savukārt saskaņā ar pārbaudītiem datiem Savienības ražotājos ir vairāk nekā 1 000 darbvietu, kas saistītas ar UAN. Atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza sešas personas, kas pārstāv dažādu ekonomikas dalībnieku intereses, tomēr pārbaudāmu datu atbildēs bija maz. Attiecībā uz pārtikas nodrošinājumu pasākumu mērķis ir radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, no kuriem var gūt labumu visas personas. Nekas lietas materiālos neliecina, ka UAN cenu paaugstinājums, ja tāds vispār būs, būtiski ietekmēs citu mēslošanas līdzekļu cenas.

7.5.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (258) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija provizoriski secina, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana attiecīgo valstu izcelsmes UAN importam nebūtu Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(258)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija provizoriski secina, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana attiecīgo valstu izcelsmes UAN importam nebūtu Savienības interesēs.

8.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (259) | Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(259)

Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām.

| (260) | Pagaidu antidempinga pasākumi Trinidādas un Tobāgo un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta maisījumu ūdens vai amonjaka šķīdumā importam būtu jānosaka saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām (skatīt 208. apsvērumu). Maksājumu summa tika noteikta dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(260)

Pagaidu antidempinga pasākumi Trinidādas un Tobāgo un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta maisījumu ūdens vai amonjaka šķīdumā importam būtu jānosaka saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām (skatīt 208. apsvērumu). Maksājumu summa tika noteikta dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (261) | Pagaidu antidempinga pasākumi Krievijas izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta maisījumu ūdens vai amonjaka šķīdumā importam būtu jānosaka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu. Komisija pārbaudīja, vai kaitējuma novēršanai būtu pietiekams par dempinga starpību mazāks maksājums. Tā kā Komisija attiecībā uz attiecīgo ražojumu konstatēja izejmateriālu tirgus izkropļojumus pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē, proti, cita starpā eksporta nodokli 30 % apmērā, Komisija secināja, ka Savienības interesēs saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu būtu noteikt maksājumus dempinga starpības līmenī, jo par dempinga starpību mazāks maksājums nebūtu pietiekams, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(261)

Pagaidu antidempinga pasākumi Krievijas izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta maisījumu ūdens vai amonjaka šķīdumā importam būtu jānosaka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu. Komisija pārbaudīja, vai kaitējuma novēršanai būtu pietiekams par dempinga starpību mazāks maksājums. Tā kā Komisija attiecībā uz attiecīgo ražojumu konstatēja izejmateriālu tirgus izkropļojumus pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē, proti, cita starpā eksporta nodokli 30 % apmērā, Komisija secināja, ka Savienības interesēs saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu būtu noteikt maksājumus dempinga starpības līmenī, jo par dempinga starpību mazāks maksājums nebūtu pietiekams, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (262) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām.









  Valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība (%) | Kaitējuma starpība (%) | Pagaidu antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krievija | PJSC Acron | 31,9 | 31,9 | 31,9 |
| Krievija | Novomoskovsky Azot JSC | 34,0 | 34,0 | 34,0 |
| Krievija | Nevinnomyssky Azot JSC | 34,0 | 34,0 | 34,0 |
| Krievija | Visi pārējie uzņēmumi | 34,0 | 34,0 | 34,0 |
| Trinidāda un Tobāgo | Methanol Holdings (Trinidad) Limited | 55,9 | 16,3 | 16,3 |
| Trinidāda un Tobāgo | Visi pārējie uzņēmumi | 55,9 | 16,3 | 16,3 |
| Amerikas Savienotās Valstis | CF Industries Holdings, Inc. | 37,3 | 22,6 | 22,6 |
| Amerikas Savienotās Valstis | Visi pārējie uzņēmumi | 37,3 | 22,6 | 22,6 |

(262)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām.

Valsts

Uzņēmums

Dempinga starpība (%)

Kaitējuma starpība (%)

Pagaidu antidempinga maksājums

Krievija

PJSC Acron

PJSC Acron

31,9

31,9

31,9

Krievija

Novomoskovsky Azot JSC

Novomoskovsky Azot JSC

34,0

34,0

34,0

Krievija

Nevinnomyssky Azot JSC

Nevinnomyssky Azot JSC

34,0

34,0

34,0

Krievija

Visi pārējie uzņēmumi

34,0

34,0

34,0

Trinidāda un Tobāgo

Methanol Holdings (Trinidad) Limited

Methanol Holdings (Trinidad) Limited

55,9

16,3

16,3

Trinidāda un Tobāgo

Visi pārējie uzņēmumi

55,9

16,3

16,3

Amerikas Savienotās Valstis

CF Industries Holdings, Inc.

CF Industries Holdings, Inc.

37,3

22,6

22,6

Amerikas Savienotās Valstis

Visi pārējie uzņēmumi

37,3

22,6

22,6

| (263) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes ir piemērojamas tikai tādu attiecīgo ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kurus ražojušas minētās juridiskās personas. Uz tādu attiecīgo ražojumu importu, kurus ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, tostarp tiesību subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nebūtu jāpiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(263)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes ir piemērojamas tikai tādu attiecīgo ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kurus ražojušas minētās juridiskās personas. Uz tādu attiecīgo ražojumu importu, kurus ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, tostarp tiesību subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nebūtu jāpiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (264) | Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina nosaukumu. Šāds pieprasījums ir adresējams Komisijai (33). Pieprasījumā jāiekļauj visa būtiskā informācija, kas pierāda, ka izmaiņas neietekmē uzņēmuma tiesības uz tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības uz tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojumu par nosaukuma maiņu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(264)

Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina nosaukumu. Šāds pieprasījums ir adresējams Komisijai (33). Pieprasījumā jāiekļauj visa būtiskā informācija, kas pierāda, ka izmaiņas neietekmē uzņēmuma tiesības uz tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības uz tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojumu par nosaukuma maiņu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

33

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (265) | Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, dalībvalstu muitas dienestiem jāuzrāda derīgs komercrēķins. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(265)

Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, dalībvalstu muitas dienestiem jāuzrāda derīgs komercrēķins. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (266) | Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas laikposmā neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(266)

Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas laikposmā neeksportēja uz Savienību.

9.   REĢISTRĀCIJA

REĢISTRĀCIJA

| (267) | Kā minēts 1.2. iedaļā, Komisija noteica, ka urīnvielas un amonija nitrāta maisījumu ūdens vai amonjaka šķīdumā importam jāpiemēro reģistrācija. Reģistrēšana notika nolūkā maksājumus potenciāli iekasēt ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(267)

Kā minēts 1.2. iedaļā, Komisija noteica, ka urīnvielas un amonija nitrāta maisījumu ūdens vai amonjaka šķīdumā importam jāpiemēro reģistrācija. Reģistrēšana notika nolūkā maksājumus potenciāli iekasēt ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu.

| (268) | Ņemot vērā pagaidu posmā izdarītos konstatējumus, importa reģistrēšana būtu jāpārtrauc. |
| --- | --- |

(268)

Ņemot vērā pagaidu posmā izdarītos konstatējumus, importa reģistrēšana būtu jāpārtrauc.

| (269) | Šajā procedūras posmā nav pieņemts lēmums par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku. Šāds lēmums tiks pieņemts galīgajā posmā. |
| --- | --- |

(269)

Šajā procedūras posmā nav pieņemts lēmums par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku. Šāds lēmums tiks pieņemts galīgajā posmā.

10.   INFORMĀCIJA PAGAIDU POSMĀ

INFORMĀCIJA PAGAIDU POSMĀ

| (270) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu informēja ieinteresētās personas par pagaidu maksājumu plānoto noteikšanu. Šī informācija tika arī publiskota Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Ieinteresētajām personām tika dotas trīs darbdienas, lai sniegtu piezīmes par to, vai ir pareizi aprēķini, kas tām tika izpausti. |
| --- | --- |

(270)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu informēja ieinteresētās personas par pagaidu maksājumu plānoto noteikšanu. Šī informācija tika arī publiskota Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Ieinteresētajām personām tika dotas trīs darbdienas, lai sniegtu piezīmes par to, vai ir pareizi aprēķini, kas tām tika izpausti.

| (271) | Piezīmes tika saņemtas no Fertilizers Europe un četriem ražotājiem eksportētājiem. Komisija ņēma vērā piezīmes, kas bija uzskatāmas par tīri formālām, un attiecīgi koriģēja starpības. |
| --- | --- |

(271)

Piezīmes tika saņemtas no Fertilizers Europe un četriem ražotājiem eksportētājiem. Komisija ņēma vērā piezīmes, kas bija uzskatāmas par tīri formālām, un attiecīgi koriģēja starpības.

11.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (272) | Pareizas pārvaldības labad Komisija aicinās ieinteresētās personas 15 dienu laikā sniegt rakstiskas piezīmes un/vai 5 dienu laikā pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(272)

Pareizas pārvaldības labad Komisija aicinās ieinteresētās personas 15 dienu laikā sniegt rakstiskas piezīmes un/vai 5 dienu laikā pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

| (273) | Konstatējumi attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā, |
| --- | --- |

(273)

Konstatējumi attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums importam attiecībā uz Krievijas, Trinidādas un Tobāgo un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta maisījumiem ūdens vai amonjaka šķīdumā, kurus patlaban klasificē ar KN kodu 3102 80 00.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un turpmāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šādas.

| Valsts | Uzņēmums | Pagaidu antidempinga maksājums (%) | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Krievija | PJSC Acron | 31,9 | C500 |
| Krievija | Novomoskovsky Azot JSC | 34,0 | C501 |
| Krievija | Nevinnomyssky Azot JSC | 34,0 | C504 |
| Krievija | Visi pārējie uzņēmumi | 34,0 | C999 |
| Trinidāda un Tobāgo | Methanol Holdings (Trinidad) Limited | 16,3 | C502 |
| Trinidāda un Tobāgo | Visi pārējie uzņēmumi | 16,3 | C999 |
| Amerikas Savienotās Valstis | CF Industries Holdings, Inc. | 22,6 | C503 |
| Amerikas Savienotās Valstis | Visi pārējie uzņēmumi | 22,6 | C999 |

Valsts

Uzņēmums

Pagaidu antidempinga maksājums (%)

TARIC papildu kods

Krievija

PJSC Acron

31,9

C500

Krievija

Novomoskovsky Azot JSC

34,0

C501

Krievija

Nevinnomyssky Azot JSC

34,0

C504

Krievija

Visi pārējie uzņēmumi

34,0

C999

Trinidāda un Tobāgo

Methanol Holdings (Trinidad) Limited

16,3

C502

Trinidāda un Tobāgo

Visi pārējie uzņēmumi

16,3

C999

Amerikas Savienotās Valstis

CF Industries Holdings, Inc.

22,6

C503

Amerikas Savienotās Valstis

Visi pārējie uzņēmumi

22,6

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kurā ir šāda deklarācija, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats:
  “Es, apakšā parakstījies(-usies), apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotās (apjoms) (attiecīgais ražojums), uz ko attiecas šis rēķins, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildu kods) (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.”
  Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Laižot 1. punktā minēto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Ieinteresētajām personām rakstiskās piezīmes par šo regulu jāiesniedz Komisijai 15 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

2.   Ieinteresētajām personām, kas to vēlas, uzklausīšana Komisijā jāpieprasa 5 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3.   Ieinteresētajām personām, kas to vēlas, uzklausīšana pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas jāpieprasa 5 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Uzklausīšanas amatpersona izskata arī pēc šā termiņa iesniegtos pieprasījumus un attiecīgā gadījumā var lemt par šo pieprasījumu apmierināšanu.

3. pants

1.   Muitas dienestiem ar šo tiek dots rīkojums vairs neturpināt Komisijas 2019. gada 20. marta Īstenošanas regulas (ES) 2019/455 (34) (“reģistrācijas regula”) 1. pantā paredzēto importa reģistrēšanu.

2.   Savāktos datus par ražojumiem, kuri laisti apgrozībā patēriņam Savienībā ne agrāk kā 3 nedēļas pirms šīs regulas stāšanās spēkā, glabā, līdz stājas spēkā iespējamie galīgie pasākumi vai līdz šīs procedūras izbeigšanai.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 10. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Krievijas, Trinidādas un Tobāgo un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta maisījumu importu (OV C 284, 13.8.2018., 9. lpp.).

2

(3)  
  OV L 79, 21.3.2019., 9. lpp.

3

(4)  Pamatojoties uz Krievijas uzņēmumu izmaksu pārskatu oriģināliem pirms “gāzes korekcijas”.

4

(5)  Valdības 2000. gada 29. decembra Rezolūcijas nr. 1021 11. un 14. pants.

5

(6)  
  Acron
  2018. gada 22. oktobra iesniegums, kas ir atjaunināta versija KV prezentācijai, kura tika sagatavota ASV kompensācijas maksājuma izmeklēšanai saistībā ar Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētiem plakaniem tērauda ražojumiem.

6

Acron

(7)  Praksē tie ir visi gāzes cauruļvadi Krievijā, izņemot dažus mazus vietējos savienojumus starp ražotni un galveno cauruļvadu.

7

(8)  Sk. Novatek 2017. gada revidēto gada pārskatu (71. lpp.) – publiskais lietiskais pierādījums C-9-2, O pielikums Eurochem atbildei uz anketas jautājumiem (NAK).

8

Novatek

Eurochem

NAK

(9)  Vispārējās tiesas (astotā palāta) 2013. gada 7. februāra spriedums lietā EuroChem Mineral and Chemical Company OAO (EuroChem MCC) / Eiropas Savienības Padome, T- 84/07, ECLI:EU:T:2013:64, un Vispārējās tiesas (astotā palāta) 2013. gada 7. februāra spriedums lietā Acron OAO / Eiropas Savienības Padome, T-118/10, ECLI:EU:T:2013:67.

9

EuroChem Mineral and Chemical Company OAO

EuroChem MCC

Acron OAO

(10)  Sk. BP Statistical Review of World Energy 2018

10

BP Statistical Review of World Energy 2018

(11)  
  Panel Report, Ukraine – Anti-dumping measures on Ammonium Nitrate, WT/DS493/R, 7.85. punkts.

11

Panel Report, Ukraine – Anti-dumping measures on Ammonium Nitrate

(12)  Vispārējās tiesas (astotā palāta) 2013. gada 7. februāra spriedums lietā EuroChem Mineral and Chemical Company OAO (EuroChem MCC) / Eiropas Savienības Padome, T118/10, ECLI:EU:T:2013:67; Vispārējās tiesas (astotā palāta) 2013. gada 7. februāra spriedums lietā Acron OAO / Eiropas Savienības Padome, T- 84/07, ECLI:EU:T:2013:64.

12

EuroChem Mineral and Chemical Company OAO

EuroChem MCC

Acron OAO

(13)  Faktiskā vērtība netiek sniegta, jo tie ir viena uzņēmuma dati.

13

(14)  Sk. arī Panel Report, EU – Footwear (WT/DS405/R), 7.403. punkts.

14

Panel Report, EU – Footwear

(15)  Sk., piemēram, 8. slaidu Yara
  2018. gada 11. septembra prezentācijā, kas pieejama https://www.yara.com/siteassets/investors/057-reports-and-presentations/conferencesrs/2018/2018-09-11-yar-handelsbanken-presentation.pdf/.

15

Yara

(16)  
  BP Statistical Review of World Energy 2018;

16

BP Statistical Review of World Energy 2018

Russian Oil and Gas Sector Regulatory Regime: Legislative Overview (King & Spalding 2017).

Russian Oil and Gas Sector Regulatory Regime: Legislative Overview

King & Spalding

(17)  Sociālekonomiskās attīstības prognozes 2016.–2036. gadam (Krievijas Federācijas Ekonomikas attīstības ministrija).

17

(18)  Krievijas Federācijas valdības 2013. gada 30. augusta Dekrēts Nr. 754, ar ko apstiprina izvedmuitas nodokļu likmes precēm, ko eksportē no Krievijas Federācijas ārpus valstīm, kas ir muitas savienības nolīgumu puses.

18

(19)  2017. gada ziņojumā Novatek (neatkarīgs dabasgāzes ražotājs un piegādātājs) savos riska pārvaldības apsvērumos norādīja cenu regulēšanu kā risku, minot, ka “
  Novatek kā neatkarīgs dabasgāzes ražotājs nav pakļauts dabasgāzes cenu valsts regulējumam. Tomēr uzņēmuma cenas spēcīgi ietekmē federālās struktūras noteiktās cenas”.

19

Novatek

Novatek

(20)  Pieejamas vietnē http://economy.gov.ru/minec/activity/sections/macro/prognoz/ (pēdējoreiz skatīta 2019. gada 4. martā).

20

(21)  Sūdzības atklātā versija, diagramma “
  World UAN market (2015)
  ”, 9. lpp. Krievijas UAN tirgus ir tikai neliela daļas “citi” frakcija (1 705 000 tonnas).

21

World UAN market (2015)

(22)  Saskaņā ar sūdzības atklātās versijas 94. lappusi – 3 280 000 tonnas 2018. gadā.

22

(23)  Piemēram, 2018. gada Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy S. A. direktoru ziņojuma 45. lpp. Savienībā paredzētas samērā stabilas dabasgāzes cenas līdz 2020. gadam. Ziņojums pieejams atklātajos lietas materiālos (t18.010219).

23

Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy S. A.

(24)  Atbilstoši AGRI ĢD dokumentam “
  EU Cereal farms report based on 2013 FADN data
  ” (44. lpp.) Francijas saimniecībās, kas specializējušās parasto kviešu audzēšanā, 2013. gadā mēslošanas līdzekļi (visi veidi) izmaksāja 286 EUR/ha. 21,94 % ir iegūti, EUR 286 dalot ar darbības izmaksu (1 003 EUR/ha) un amortizācijas (298 EUR/ha) summu.

24

AGRI

EU Cereal farms report based on 2013 FADN data

(25)  Atbilstoši AGRI ĢD dokumentam “
  EU Cereal farms report based on 2013 FADN data
  ” (44. lpp.) Francijas saimniecībās, kas specializējušās parasto kviešu audzēšanā, 2013. gadā mēslošanas līdzekļi (visi veidi) izmaksāja 286 EUR/ha. Tādējādi tika pieņemts, ka šādā saimniecībā UAN būtu izmaksājis līdz 200 EUR/ha (70 % no 286 EUR/ha, jo slāpekļa mēslošanas līdzekļi veido 70 % no kopējā mēslošanas līdzekļu izmantojuma ES), kas ir 13 % no kopējām ražošanas izmaksām 2013. gadā. Šī procentuālā daļa pēc 2013. gada samazinājās. Ņemot vērā slāpekļa mēslojuma cenu kritumu Francijā kopš 2013. gada, par ko liecina publikācija “
  Agreste Bilan conjoncturel 2017 – Décembre 2017
  ” (sk. http://agreste.agriculture.gouv.fr/conjoncture/bilans-annuels-conjoncturels/), var pamatoti pieņemt, ka 2017/2018. gadā Francijas saimniecībā, kura ir specializējusies parasto kviešu audzēšanā un kurā UAN izmanto kā vienīgo slāpekļa mēslošanas līdzekļu avotu, UAN veidoja 10 % no kopējām ražošanas izmaksām.

25

AGRI

EU Cereal farms report based on 2013 FADN data

Agreste Bilan conjoncturel 2017 – Décembre 2017

(26)  Šis īpatsvars būtu 5 %, ja to aprēķinātu, balstoties uz 24. zemsvītras piezīmē sniegtajiem datiem.

26

(27)  Atbilstoši AGRI ĢD dokumentam “
  EU Cereal farms report based on 2013 FADN data
  ” (44. lpp.) Francijas saimniecībās, kas specializējušās parasto kviešu audzēšanā, 2013. gadā mēslošanas līdzekļi (visi veidi) izmaksāja 286 EUR/ha. 15,4 % ir iegūti, EUR 286 dalot ar darbības izmaksu (1 003 EUR/ha) un amortizācijas (298 EUR/ha) summu.

27

AGRI

EU Cereal farms report based on 2013 FADN data

(28)  Atbilstoši AGRI ĢD dokumentam “
  EU Cereal farms report based on 2013 FADN data
  ” (44. lpp.) Francijas saimniecībās, kas specializējušās parasto kviešu audzēšanā, 2013. gadā mēslošanas līdzekļi (visi veidi) izmaksāja 286 EUR/ha. Tādējādi tika pieņemts, ka šādā saimniecībā UAN būtu izmaksājis līdz 200 EUR/ha (70 % no 286 EUR/ha, jo slāpekļa mēslošanas līdzekļi veido 70 % no kopējā mēslošanas līdzekļu izmantojuma ES), kas ir 13 % no kopējām ražošanas izmaksām 2013. gadā. Šī procentuālā daļa pēc 2013. gada samazinājās. Ņemot vērā slāpekļa mēslojuma cenu kritumu Francijā kopš 2013. gada, par ko liecina publikācija “
  Agreste Bilan conjoncturel 2017 – Décembre 2017
  ” (sk. http://agreste.agriculture.gouv.fr/conjoncture/bilans-annuels-conjoncturels/), var pamatoti pieņemt, ka 2017/2018. gadā Francijas saimniecībā, kura ir specializējusies parasto kviešu audzēšanā un kurā UAN izmanto kā vienīgo slāpekļa mēslošanas līdzekļu avotu, UAN veidoja 10 % no kopējām ražošanas izmaksām.

28

AGRI

EU Cereal farms report based on 2013 FADN data

Agreste Bilan conjoncturel 2017 – Décembre 2017

(29)  Šis īpatsvars būtu 5 %, ja to aprēķinātu, balstoties uz 23. zemsvītras piezīmē sniegtajiem datiem.

29

(30)  
  “
  EU Agricultural Outlook for the Agricultural markets and Income 2017–2030
  ”, Eiropas Komisija, 2017. g., cita starpā 68. lpp.

30

EU Agricultural Outlook for the Agricultural markets and Income 2017–2030

(31)  Īrijas lauksaimnieku apvienība atzīst, ka Īrijas lauksaimnieki par mēslošanas līdzekļiem maksā vienas no augstākajām cenām pasaulē (t18.010593). Pieteikuma iesniedzējs to skaidro ar vietējās mēslošanas līdzekļu ražotnes slēgšanu pirms vairākiem gadiem (t18.011682).

31

(32)  Amonija nitrāta oglekļa pēda Eiropas Savienībā ir 1,1 tonna CO2 ekvivalenta uz tonnu produkcijas, ASV – 2,3 t un Krievijā – 2,6 t. Avots: “
  Growing together
  ”, Fertilizers Europe, 2018.

32

2

Growing together

Fertilizers Europe

(33)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

33

(34)  
  OV L 79, 21.3.2019., 9. lpp.

34

---

LĒMUMI

| 11.4.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/42

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/577

(2019. gada 8. aprīlis),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Kipras Republika

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Kipras valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2016. gada 26. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/1233 (4)
  Kyriakos CHATZITTOFIS kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Stavros YEROLATSITES kungs. 2017. gada 5. maijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/799 (5)
  Stavros YEROLATSITES kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Kyprianos ANDRONIKOU kungs. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2016. gada 26. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/1233 (4)
  Kyriakos CHATZITTOFIS kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Stavros YEROLATSITES kungs. 2017. gada 5. maijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/799 (5)
  Stavros YEROLATSITES kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Kyprianos ANDRONIKOU kungs.

| (2) | Pēc Kyprianos ANDRONIKOU kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Kyprianos ANDRONIKOU kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelts:

| — | Kyriacos XYDIAS kungs, Mayor of Yermasoyia Municipality. |
| --- | --- |

—

Kyriacos XYDIAS kungs, Mayor of Yermasoyia Municipality.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2019. gada 8. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1233 (2016. gada 26. jūlijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Kipras Republika (OV L 202, 28.7.2016., 41. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums (ES) 2017/799 (2017. gada 5. maijs), ar ko ieceļ trīs Reģionu komitejas locekļus un divus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Kipras Republika (OV L 120, 11.5.2017., 20. lpp.).

5

---

| 11.4.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/43

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/578

(2019. gada 8. aprīlis),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Dānijas Karaliste

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Dānijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2018. gada 4. jūnijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/839 (4)
  Per NØRHAVE kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Marc PERERA CHRISTENSEN kungs. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2018. gada 4. jūnijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/839 (4)
  Per NØRHAVE kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Marc PERERA CHRISTENSEN kungs.

| (2) | Pēc Marc PERERA CHRISTENSEN kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Marc PERERA CHRISTENSEN kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelts:

| — | Søren WINDELL kungs, Councillor, Municipality of Odense. |
| --- | --- |

—

Søren WINDELL kungs, Councillor, Municipality of Odense.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2019. gada 8. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2018/839 (2018. gada 4. jūnijs), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un sešus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Dānijas Karaliste (OV L 141, 7.6.2018., 7. lpp.).

4

---

| 11.4.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/44

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/579

(2019. gada 8. aprīlis),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Luksemburgas Lielhercogiste

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Luksemburgas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2018. gada 13. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/1015 (4)
  Pierre WIES kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Cécile HEMMEN kundze. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2018. gada 13. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/1015 (4)
  Pierre WIES kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Cécile HEMMEN kundze.

| (2) | Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīta Cécile HEMMEN kundze (Maire de la Commune de Weiler-la-Tour), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīta Cécile HEMMEN kundze (Maire de la Commune de Weiler-la-Tour), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelta:

| — | Cécile HEMMEN kundze, Conseillère communale de la Commune de Weiler-la-Tour (pilnvarojuma maiņa). |
| --- | --- |

—

Cécile HEMMEN kundze, Conseillère communale de la Commune de Weiler-la-Tour (pilnvarojuma maiņa).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2019. gada 8. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2018/1015 (2018. gada 13. jūlijs), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un trīs locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Luksemburgas Lielhercogiste (OV L 181, 18.7.2018., 85. lpp.).

4

---

| 11.4.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/45 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/45

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/580

(2019. gada 8. aprīlis),

ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Babette WINTER kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Babette WINTER kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

| (3) | Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīta Marion WALSMANN kundze (Mitglied des Thüringer Landtags), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīta Marion WALSMANN kundze (Mitglied des Thüringer Landtags), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

| (4) | Pēc Dieter LAUINGER kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(4)

Pēc Dieter LAUINGER kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

| a) | par locekļiem:






  — | Dieter LAUINGER kungs, Minister für Migration, Justiz und Verbraucherschutz, |
| --- | --- | --- |

a)

par locekļiem:

—

Dieter LAUINGER kungs, Minister für Migration, Justiz und Verbraucherschutz,

| — | Marion WALSMANN kundze, Mitglied des Erfurter Stadtrats (pilnvarojuma maiņa); |
| --- | --- |

—

Marion WALSMANN kundze, Mitglied des Erfurter Stadtrats (pilnvarojuma maiņa);

| b) | par locekļa aizstājēju:






  — | Malte KRÜCKELS kungs, Staatssekretär für Medien und Bevollmächtigter des Freistaates Thüringen beim Bund. |
| --- | --- | --- |

b)

par locekļa aizstājēju:

—

Malte KRÜCKELS kungs, Staatssekretär für Medien und Bevollmächtigter des Freistaates Thüringen beim Bund.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2019. gada 8. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

---

| 11.4.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/46 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/46

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/581

(2019. gada 8. aprīlis),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Grieķijas Republika

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Grieķijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Petros SOULAS kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Petros SOULAS kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelts:

| — | Konstantinos TZANAKOULIS kungs, Municipal Councillor of Larissa. |
| --- | --- |

—

Konstantinos TZANAKOULIS kungs, Municipal Councillor of Larissa.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2019. gada 8. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

---

| 11.4.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/47

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/582

(2019. gada 3. aprīlis),

ar kuru atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 510/2011 apstiprina vai groza vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus jaunu vieglo komerciālo transportlīdzekļu ražotājiem attiecībā uz 2017. kalendāro gadu un Volkswagen grupai, tostarp tās dalībniekiem, attiecībā uz 2014., 2015. un 2016. kalendāro gadu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 2342)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, čehu, franču, igauņu, itāļu, nīderlandiešu, ungāru, vācu un zviedru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 510/2011 par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem kravas automobiļiem saistībā ar Savienības integrēto pieeju vieglo transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai (1) un jo īpaši tās 8. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 510/2011 Komisijai ir pienākums katru gadu aprēķināt vidējās īpatnējās CO2 emisijas un īpatnējo emisiju mērķrādītāju katram jaunu vieglo kravas automobiļu [vieglo komerciālo transportlīdzekļu] ražotājam Savienībā. Pamatojoties uz šo aprēķinu, Komisijai ir jānosaka, vai ražotāji un ražotāju grupas ir sasniegušas īpatnējo emisiju mērķrādītājus. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 510/2011 Komisijai ir pienākums katru gadu aprēķināt vidējās īpatnējās CO2 emisijas un īpatnējo emisiju mērķrādītāju katram jaunu vieglo kravas automobiļu [vieglo komerciālo transportlīdzekļu] ražotājam Savienībā. Pamatojoties uz šo aprēķinu, Komisijai ir jānosaka, vai ražotāji un ražotāju grupas ir sasniegušas īpatnējo emisiju mērķrādītājus.

| (2) | Detalizētie dati, kas izmantojami vidējo īpatnējo emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju aprēķināšanai, ir balstīti informācijā par iepriekšējā kalendārajā gadā dalībvalstīs reģistrētiem jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem. Ja vieglos komerciālos transportlīdzekļus apstiprina, izmantojot vairākposmu tipa apstiprināšanu, atbildību par pabeigtā transportlīdzekļa CO2 emisijām uzņemas bāzes transportlīdzekļa ražotājs. |
| --- | --- |

(2)

Detalizētie dati, kas izmantojami vidējo īpatnējo emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju aprēķināšanai, ir balstīti informācijā par iepriekšējā kalendārajā gadā dalībvalstīs reģistrētiem jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem. Ja vieglos komerciālos transportlīdzekļus apstiprina, izmantojot vairākposmu tipa apstiprināšanu, atbildību par pabeigtā transportlīdzekļa CO2 emisijām uzņemas bāzes transportlīdzekļa ražotājs.

| (3) | Visas dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai datus par 2017. gadu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 510/2011 8. panta 2. punktā. Gadījumos, kad Komisijas veiktajā datu verifikācijā atklājās, ka kādu datu trūkst vai ka tie ir acīmredzami nepareizi, Komisija sazinājās ar konkrētajām dalībvalstīm un attiecīgi koriģēja vai papildināja datus, pirms tam par to vienojoties ar šīm dalībvalstīm. Ja ar dalībvalsti neizdevās vienoties, attiecīgās dalībvalsts provizoriskie dati netika koriģēti. |
| --- | --- |

(3)

Visas dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai datus par 2017. gadu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 510/2011 8. panta 2. punktā. Gadījumos, kad Komisijas veiktajā datu verifikācijā atklājās, ka kādu datu trūkst vai ka tie ir acīmredzami nepareizi, Komisija sazinājās ar konkrētajām dalībvalstīm un attiecīgi koriģēja vai papildināja datus, pirms tam par to vienojoties ar šīm dalībvalstīm. Ja ar dalībvalsti neizdevās vienoties, attiecīgās dalībvalsts provizoriskie dati netika koriģēti.

| (4) | Komisija 2018. gada 17. maijā publicēja provizoriskos datus un 65 ražotājam paziņoja to vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus par 2017. gadu. Ražotājus lūdza verificēt datus un trīs mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas ziņot Komisijai par iespējamām kļūdām. Paziņojumu par kļūdām iesniedza 23 ražotāji. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2018. gada 17. maijā publicēja provizoriskos datus un 65 ražotājam paziņoja to vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus par 2017. gadu. Ražotājus lūdza verificēt datus un trīs mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas ziņot Komisijai par iespējamām kļūdām. Paziņojumu par kļūdām iesniedza 23 ražotāji.

| (5) | Attiecībā uz pārējiem 42 ražotājiem, kuri nav ne paziņojuši par kļūdām datu kopās, ne arī reaģējuši kā citādi, vidējo īpatnējo emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskie dati un to provizoriskie aprēķini būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz pārējiem 42 ražotājiem, kuri nav ne paziņojuši par kļūdām datu kopās, ne arī reaģējuši kā citādi, vidējo īpatnējo emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskie dati un to provizoriskie aprēķini būtu jāapstiprina.

| (6) | Komisija ir verificējusi ražotāju paziņotās kļūdas un attiecīgos iemeslus to labošanai un datu kopu ir apstiprinājusi vai grozījusi. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ir verificējusi ražotāju paziņotās kļūdas un attiecīgos iemeslus to labošanai un datu kopu ir apstiprinājusi vai grozījusi.

| (7) | Attiecībā uz ierakstiem, kuros trūka atbilstošu transportlīdzekļa identifikācijas numuru vai identificēšanas parametru vai kuros šie parametri bija norādīti nepareizi, piemēram, tips, variants, versijas kods vai tipa apstiprinājuma numurs, būtu jāņem vērā tas, ka ražotāji šādus ierakstus nevar verificēt vai labot. Tāpēc minētajos ierakstos CO2 emisiju un masu vērtībām ir lietderīgi piemērot kļūdas robežu. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz ierakstiem, kuros trūka atbilstošu transportlīdzekļa identifikācijas numuru vai identificēšanas parametru vai kuros šie parametri bija norādīti nepareizi, piemēram, tips, variants, versijas kods vai tipa apstiprinājuma numurs, būtu jāņem vērā tas, ka ražotāji šādus ierakstus nevar verificēt vai labot. Tāpēc minētajos ierakstos CO2 emisiju un masu vērtībām ir lietderīgi piemērot kļūdas robežu.

| (8) | Kļūdas robeža būtu jāaprēķina kā atšķirība starp attālumiem līdz īpatnējo emisiju mērķrādītājam, kas iegūts, atņemot īpatnējo emisiju mērķrādītājus no vidējām īpatnējām emisijām, kuras aprēķinātas, ietverot un neietverot reģistrācijas, ko ražotāji nevar verificēt. Neatkarīgi no tā, vai šī atšķirība ir pozitīva vai negatīva, kļūdas robežai vienmēr būtu jāuzlabo ražotāja situācija attiecībā uz tā īpatnējo emisiju mērķrādītāju. |
| --- | --- |

(8)

Kļūdas robeža būtu jāaprēķina kā atšķirība starp attālumiem līdz īpatnējo emisiju mērķrādītājam, kas iegūts, atņemot īpatnējo emisiju mērķrādītājus no vidējām īpatnējām emisijām, kuras aprēķinātas, ietverot un neietverot reģistrācijas, ko ražotāji nevar verificēt. Neatkarīgi no tā, vai šī atšķirība ir pozitīva vai negatīva, kļūdas robežai vienmēr būtu jāuzlabo ražotāja situācija attiecībā uz tā īpatnējo emisiju mērķrādītāju.

| (9) | Ja šajā lēmumā norādītās vidējās emisijas ir mazākas par īpatnējo emisiju mērķrādītāju (izteiktas kā negatīvs attālums līdz mērķrādītājam), tad saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 10. panta 2. punktu, būtu uzskatāms, ka ražotājs ir sasniedzis tās 4. pantā minēto īpatnējo emisiju mērķrādītāju. Ja vidējās emisijas pārsniedz īpatnējo emisiju mērķrādītāju, ir piemērojama maksa par pārsniegtajām emisijām, ja vien attiecīgajam ražotājam nav piešķirts atbrīvojums no prasības sasniegt mērķrādītāju vai tas nav tādas grupas dalībnieks, kura ir sasniegusi savu īpatnējo emisiju mērķrādītāju. |
| --- | --- |

(9)

Ja šajā lēmumā norādītās vidējās emisijas ir mazākas par īpatnējo emisiju mērķrādītāju (izteiktas kā negatīvs attālums līdz mērķrādītājam), tad saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 10. panta 2. punktu, būtu uzskatāms, ka ražotājs ir sasniedzis tās 4. pantā minēto īpatnējo emisiju mērķrādītāju. Ja vidējās emisijas pārsniedz īpatnējo emisiju mērķrādītāju, ir piemērojama maksa par pārsniegtajām emisijām, ja vien attiecīgajam ražotājam nav piešķirts atbrīvojums no prasības sasniegt mērķrādītāju vai tas nav tādas grupas dalībnieks, kura ir sasniegusi savu īpatnējo emisiju mērķrādītāju.

| (10) | 2015. gada 3. novembrīVolkswagen Group sniedza paziņojumu saistībā ar pārkāpumiem, kas tika atklāti, nosakot dažu tās transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma CO2 līmeņus. Pēc rūpīgas izmeklēšanas, ir gūti pietiekami precizējumi, lai apstiprinātu vai grozītu provizoriskos datus par 2014., 2015., 2016. un 2017. kalendārajiem gadiem Audi AG, Dr. Ing. h.c.F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. un Volkswagen AG. |
| --- | --- |

(10)

2015. gada 3. novembrīVolkswagen Group sniedza paziņojumu saistībā ar pārkāpumiem, kas tika atklāti, nosakot dažu tās transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma CO2 līmeņus. Pēc rūpīgas izmeklēšanas, ir gūti pietiekami precizējumi, lai apstiprinātu vai grozītu provizoriskos datus par 2014., 2015., 2016. un 2017. kalendārajiem gadiem Audi AG, Dr. Ing. h.c.F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. un Volkswagen AG.

| (11) | Vērtības attiecībā uz ražotāja rezultātiem, kas apstiprinātas vai grozītas ar šo lēmumu, var pārskatīt, ja attiecīgās nacionālās iestādes apstiprina pārkāpumus saistībā ar CO2 emisiju vērtībām, kas sniegtas, lai noteiktu, vai ražotājs ir sasniedzis īpatnējo emisiju mērķrādītāju, |
| --- | --- |

(11)

Vērtības attiecībā uz ražotāja rezultātiem, kas apstiprinātas vai grozītas ar šo lēmumu, var pārskatīt, ja attiecīgās nacionālās iestādes apstiprina pārkāpumus saistībā ar CO2 emisiju vērtībām, kas sniegtas, lai noteiktu, vai ražotājs ir sasniedzis īpatnējo emisiju mērķrādītāju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Vērtības attiecībā uz ražotāju rezultātiem, kas apstiprinātas vai grozītas katram vieglo komerciālo transportlīdzekļu ražotājam un katrai vieglo komerciālo transportlīdzekļu ražotāju grupai attiecībā uz 2017. kalendāro gadu, ir norādītas I pielikumā.

2.   Vērtības attiecībā uz Volkswagen grupas un tās dalībnieku (Audi AG, Dr. Ing. h.c.F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. un Volkswagen AG) rezultātiem, kas apstiprinātas vai grozītas attiecībā uz 2014., 2015. un 2016. kalendāro gadu, ir norādītas II pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts šādiem individuāliem ražotājiem un ražotāju grupām, kas izveidotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 7. pantu:

| 1) | Alfa Romeo S.P.A. |
| --- | --- |
| C.so Settembrini, 40 |
| Gate 8 – Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47 |
| 10135 Torino |
| Itālija |

1)

Alfa Romeo S.P.A.

C.so Settembrini, 40

Gate 8 – Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47

10135 Torino

Itālija

| 2) | Alke Srl |
| --- | --- |
| via Vigonovese 123 |
| 35127 Padova |
| Itālija |

2)

Alke Srl

via Vigonovese 123

35127 Padova

Itālija

| 3) | Audi AG |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Vācija |

3)

Audi AG

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Vācija

| 4) | Automobiles Citroen |
| --- | --- |
| 7, rue Henri Sainte-Claire Deville |
| 92500 Rueil-Malmaison |
| Francija |

4)

Automobiles Citroen

7, rue Henri Sainte-Claire Deville

92500 Rueil-Malmaison

Francija

| 5) | Automobiles Peugeot |
| --- | --- |
| 7, rue Henri Sainte-Claire Deville |
| 92500 Rueil-Malmaison |
| Francija |

5)

Automobiles Peugeot

7, rue Henri Sainte-Claire Deville

92500 Rueil-Malmaison

Francija

| 6) | AVTOVAZ JSC

  Pārstāvis Savienībā:






  CS ATUOLADA |
| --- | --- |
| 211 Konevova |
| 130 00 Prague 3 |
| Čehijas Republika |

6)

AVTOVAZ JSC

Pārstāvis Savienībā:

CS ATUOLADA

211 Konevova

130 00 Prague 3

Čehijas Republika

| 7) | BLUECAR SAS |
| --- | --- |
| 31–32 quai de Dion Bouton |
| 92800 Puteaux |
| Francija |

7)

BLUECAR SAS

31–32 quai de Dion Bouton

92800 Puteaux

Francija

| 8) | Bayerische Motoren Werke AG |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Vācija |

8)

Bayerische Motoren Werke AG

Petuelring 130

80788 München

Vācija

| 9) | BMW M GmbH |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Vācija |

9)

BMW M GmbH

Petuelring 130

80788 München

Vācija

| 10) | FCA US LLC

  Pārstāvis Savienībā:






  Fiat Chrysler Automobiles |
| --- | --- |
| Gate 8 – Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47 |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itālija |

10)

FCA US LLC

Pārstāvis Savienībā:

Fiat Chrysler Automobiles

Gate 8 – Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itālija

| 11) | Automobile Dacia SA |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Francija |

11)

Automobile Dacia SA

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Francija

| 12) | Daimler AG |
| --- | --- |
| F403 EA/R |
| 70546 Stuttgart |
| Vācija |

12)

Daimler AG

F403 EA/R

70546 Stuttgart

Vācija

| 13) | DFSK MOTOR CO., LTD

  Pārstāvis Savienībā:






  Giotti Victoria Srl |
| --- | --- |
| Sr.l. Pissana Road 11/a 50021 |
| Barberino Val D' Elsa (Florence) |
| Itālija |

13)

DFSK MOTOR CO., LTD

Pārstāvis Savienībā:

Giotti Victoria Srl

Sr.l. Pissana Road 11/a 50021

Barberino Val D' Elsa (Florence)

Itālija

| 14) | Esagono Energia S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Puecher 9 |
| 20060 Pozzuolo Martesana (MI) |
| Itālija |

14)

Esagono Energia S.r.l.

Via Puecher 9

20060 Pozzuolo Martesana (MI)

Itālija

| 15) | FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Gate 8 – Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47 |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itālija |

15)

FCA Italy S.p.A.

Gate 8 – Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itālija

| 16) | Ford Motor Company of Australia Ltd

  Pārstāvis Savienībā:






  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

16)

Ford Motor Company of Australia Ltd

Pārstāvis Savienībā:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 17) | Ford Motor Company |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

17)

Ford Motor Company

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 18) | Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

18)

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 19) | Mitsubishi Fuso Truck & Bus Corporation

  Pārstāvis Savienībā:






  Daimler AG |
| --- | --- |
| F403 EA/R |
| 70546 Stuttgart |
| Vācija |

19)

Mitsubishi Fuso Truck & Bus Corporation

Pārstāvis Savienībā:

Daimler AG

F403 EA/R

70546 Stuttgart

Vācija

| 20) | Mitsubishi Fuso Truck Europe SA

  Pārstāvis Savienībā:






  Daimler AG |
| --- | --- |
| F403 EA/R |
| 70546 Stuttgart |
| Vācija |

20)

Mitsubishi Fuso Truck Europe SA

Pārstāvis Savienībā:

Daimler AG

F403 EA/R

70546 Stuttgart

Vācija

| 21) | LLC Automobile Plant Gaz |
| --- | --- |
| Poe 2 |
| Lähte Tartumaa |
| 60502 |
| Igaunija |

21)

LLC Automobile Plant Gaz

Poe 2

Lähte Tartumaa

60502

Igaunija

| 22) | General Motors Holdings LLC

  Pārstāvis Savienībā:






  Adam Opel GmbH |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Vācija |

22)

General Motors Holdings LLC

Pārstāvis Savienībā:

Adam Opel GmbH

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Vācija

| 23) | GAC Gonow Auto Co. Ltd

  Pārstāvis Savienībā:






  Autorimessa Monte Mario SRL |
| --- | --- |
| Via della Muratella, 797 |
| 00054 Maccarese (RM) |
| Itālija |

23)

GAC Gonow Auto Co. Ltd

Pārstāvis Savienībā:

Autorimessa Monte Mario SRL

Via della Muratella, 797

00054 Maccarese (RM)

Itālija

| 24) | Goupil Industrie S.A. |
| --- | --- |
| Route de Villeneuve |
| 47320 Bourran |
| Francija |

24)

Goupil Industrie S.A.

Route de Villeneuve

47320 Bourran

Francija

| 25) | Great Wall Motor Company Ltd

  Pārstāvis Savienībā:






  Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH |
| --- | --- |
| Otto-Hahn-Str. 5 |
| 63128 Dietzenbach |
| Vācija |

25)

Great Wall Motor Company Ltd

Pārstāvis Savienībā:

Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH

Otto-Hahn-Str. 5

63128 Dietzenbach

Vācija

| 26) | Honda Motor Co., Ltd

  Pārstāvis Savienībā:






  Honda Motor Europe Ltd |
| --- | --- |
| Cain Road |
| Bracknell |
| Berkshire |
| RG12 1HL |
| Apvienotā Karaliste |

26)

Honda Motor Co., Ltd

Pārstāvis Savienībā:

Honda Motor Europe Ltd

Cain Road

Bracknell

Berkshire

RG12 1HL

Apvienotā Karaliste

| 27) | Honda of the UK Manufacturing Ltd |
| --- | --- |
| Honda Motor Europe Ltd |
| Cain Road |
| Bracknell |
| Berkshire |
| RG12 1HL |
| Apvienotā Karaliste |

27)

Honda of the UK Manufacturing Ltd

Honda Motor Europe Ltd

Cain Road

Bracknell

Berkshire

RG12 1HL

Apvienotā Karaliste

| 28) | Hyundai Motor Company

  Pārstāvis Savienībā:






  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

28)

Hyundai Motor Company

Pārstāvis Savienībā:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 29) | Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.

  Pārstāvis Savienībā:






  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

29)

Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.

Pārstāvis Savienībā:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 30) | Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o. |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

30)

Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o.

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 31) | Isuzu Motors Limited

  Pārstāvis Savienībā:






  Isuzu Motors Europe NV |
| --- | --- |
| Bist 12 |
| 2630 Aartselaar |
| Beļģija |

31)

Isuzu Motors Limited

Pārstāvis Savienībā:

Isuzu Motors Europe NV

Bist 12

2630 Aartselaar

Beļģija

| 32) | IVECO S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Puglia 35 |
| 10156 Torino |
| Itālija |

32)

IVECO S.p.A.

Via Puglia 35

10156 Torino

Itālija

| 33) | Jaguar Land Rover Limited |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry |
| CV3 4LF |
| Apvienotā Karaliste |

33)

Jaguar Land Rover Limited

Abbey Road

Whitley

Coventry

CV3 4LF

Apvienotā Karaliste

| 34) | KIA Motors Corporation

  Pārstāvis Savienībā:






  Kia Motors Europe GmbH |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Vācija |

34)

KIA Motors Corporation

Pārstāvis Savienībā:

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Vācija

| 35) | KIA Motors Slovakia s.r.o. |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Vācija |

35)

KIA Motors Slovakia s.r.o.

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Vācija

| 36) | LADA Automobile GmbH |
| --- | --- |
| Erlengrund 7–11 |
| 21614 Buxtehude |
| Vācija |

36)

LADA Automobile GmbH

Erlengrund 7–11

21614 Buxtehude

Vācija

| 37) | Magyar Suzuki Corporation Ltd |
| --- | --- |
| 2500 Esztergom |
| Schweidel Jozsef U52 |
| Ungārija |

37)

Magyar Suzuki Corporation Ltd

2500 Esztergom

Schweidel Jozsef U52

Ungārija

| 38) | Mahindra & Mahindra Ltd

  Pārstāvis Savienībā:






  Mahindra Europe S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Cancelliera 35 |
| 00040 Ariccia (Roma) |
| Itālija |

38)

Mahindra & Mahindra Ltd

Pārstāvis Savienībā:

Mahindra Europe S.r.l.

Via Cancelliera 35

00040 Ariccia (Roma)

Itālija

| 39) | MAN Truck & Bus AG |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Vācija |

39)

MAN Truck & Bus AG

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Vācija

| 40) | Mazda Motor Corporation

  Pārstāvis Savienībā:






  Mazda Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| European R&D Centre |
| Hiroshimastr 1 |
| 61440 Oberursel/Ts |
| Vācija |

40)

Mazda Motor Corporation

Pārstāvis Savienībā:

Mazda Motor Europe GmbH

European R&D Centre

Hiroshimastr 1

61440 Oberursel/Ts

Vācija

| 41) | M.F.T.B.C.

  Pārstāvis Savienībā:






  Daimler AG |
| --- | --- |
| F403 EA/R |
| 70546 Stuttgart |
| Vācija |

41)

M.F.T.B.C.

Pārstāvis Savienībā:

Daimler AG

F403 EA/R

70546 Stuttgart

Vācija

| 42) | Mitsubishi Motors Corporation MMC

  Pārstāvis Savienībā:






  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| Nīderlande |

42)

Mitsubishi Motors Corporation MMC

Pārstāvis Savienībā:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

Nīderlande

| 43) | Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Nīderlande |

43)

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Nīderlande

| 44) | Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd MMTh

  Pārstāvis Savienībā:






  Mitsubishi Motors Europe BV MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| Nīderlande |

44)

Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd MMTh

Pārstāvis Savienībā:

Mitsubishi Motors Europe BV MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

Nīderlande

| 45) | Nissan International SA

  Pārstāvis Savienībā:






  Renault Nissan Representation Office |
| --- | --- |
| Av des Arts 40 |
| 1040 Bruxelles |
| Beļģija |

45)

Nissan International SA

Pārstāvis Savienībā:

Renault Nissan Representation Office

Av des Arts 40

1040 Bruxelles

Beļģija

| 46) | Adam Opel GmbH |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Vācija |

46)

Adam Opel GmbH

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Vācija

| 47) | Opel Automobile GmbH |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Vācija |

47)

Opel Automobile GmbH

Bahnhofsplatz 1IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Vācija

| 48) | Dr Ing hc F Porsche AG |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Vācija |

48)

Dr Ing hc F Porsche AG

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Vācija

| 49) | Piaggio & C S.p.A. |
| --- | --- |
| Viale Rinaldo Piaggio 25 |
| 56025 Pontedera (PI) |
| Itālija |

49)

Piaggio & C S.p.A.

Viale Rinaldo Piaggio 25

56025 Pontedera (PI)

Itālija

| 50) | Renault S.A.S. |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Francija |

50)

Renault S.A.S.

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Francija

| 51) | Renault Trucks |
| --- | --- |
| 99 Route de Lyon |
| TER L10 0 01 |
| 69802 Saint Priest Cedex |
| Francija |

51)

Renault Trucks

99 Route de Lyon

TER L10 0 01

69802 Saint Priest Cedex

Francija

| 52) | Romanital Srl |
| --- | --- |
| Via delle Industrie, 107 |
| 90040 Isola delle Femmine PA |
| Itālija |

52)

Romanital Srl

Via delle Industrie, 107

90040 Isola delle Femmine PA

Itālija

| 53) | SAIC MAXUS Automotive Co. Ltd

  Pārstāvis Savienībā:






  SAIC Luc, S.a.r.l. |
| --- | --- |
| President Building |
| 37A avenue J.F. Kennedy |
| 1855 Luxembourg |
| Luksemburga |

53)

SAIC MAXUS Automotive Co. Ltd

Pārstāvis Savienībā:

SAIC Luc, S.a.r.l.

President Building

37A avenue J.F. Kennedy

1855 Luxembourg

Luksemburga

| 54) | Seat SA |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Vācija |

54)

Seat SA

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Vācija

| 55) | SFL Technologies GmbH |
| --- | --- |
| Innovationspark 2 |
| 8152 Stallhofen |
| Austrija |

55)

SFL Technologies GmbH

Innovationspark 2

8152 Stallhofen

Austrija

| 56) | Skoda Auto AS |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Vācija |

56)

Skoda Auto AS

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Vācija

| 57) | SsangYong Motor Company

  Pārstāvis Savienībā:






  SsangYong Motor Europe Office |
| --- | --- |
| Herriotstrasse 1 |
| 60528 Frankfurt am Main |
| Vācija |

57)

SsangYong Motor Company

Pārstāvis Savienībā:

SsangYong Motor Europe Office

Herriotstrasse 1

60528 Frankfurt am Main

Vācija

| 58) | StreetScooter GmbH |
| --- | --- |
| Jülicher Straße 191 |
| 52070 Aachen |
| Vācija |

58)

StreetScooter GmbH

Jülicher Straße 191

52070 Aachen

Vācija

| 59) | Subaru Corporation

  Pārstāvis Savienībā:






  Subaru Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Leuvensesteenweg 555 B/8 |
| 1930 Zaventem |
| Beļģija |

59)

Subaru Corporation

Pārstāvis Savienībā:

Subaru Europe NV/SA

Leuvensesteenweg 555 B/8

1930 Zaventem

Beļģija

| 60) | Suzuki Motor Corporation

  Pārstāvis Savienībā:






  Magyar Suzuki Corporation Ltd |
| --- | --- |
| 2500 Esztergom |
| Schweidel Jozsef U52 |
| Ungārija |

60)

Suzuki Motor Corporation

Pārstāvis Savienībā:

Magyar Suzuki Corporation Ltd

2500 Esztergom

Schweidel Jozsef U52

Ungārija

| 61) | Tesla Motors Ltd

  Pārstāvis Savienībā:






  Tesla Motors NL |
| --- | --- |
| 7–9 Atlasstraat |
| 5047 RG Tilburg |
| Nīderlande |

61)

Tesla Motors Ltd

Pārstāvis Savienībā:

Tesla Motors NL

7–9 Atlasstraat

5047 RG Tilburg

Nīderlande

| 62) | Toyota Motor Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget 60 |
| 1140 Brussels |
| Beļģija |

62)

Toyota Motor Europe NV/SA

Avenue du Bourget 60

1140 Brussels

Beļģija

| 63) | Univers Ve Helem |
| --- | --- |
| 14 rue Federico Garcia Lorca |
| 32000 Auch |
| Francija |

63)

Univers Ve Helem

14 rue Federico Garcia Lorca

32000 Auch

Francija

| 64) | Volkswagen AG |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Vācija |

64)

Volkswagen AG

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Vācija

| 65) | Volvo Car Corporation |
| --- | --- |
| VAK building Assar Gabrielssons väg |
| SE-405 31 Göteborg |
| Zviedrija |

65)

Volvo Car Corporation

VAK building Assar Gabrielssons väg

SE-405 31 Göteborg

Zviedrija

| 66) | Grupa: Daimler AG |
| --- | --- |
| F403 EA/R |
| 70546 Stuttgart |
| Vācija |

66)

Grupa: Daimler AG

F403 EA/R

70546 Stuttgart

Vācija

| 67) | Grupa: FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Gate 8 – Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47 |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itālija |

67)

Grupa: FCA Italy S.p.A.

Gate 8 – Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itālija

| 68) | Grupa: Ford-Werke GmbH |
| --- | --- |
| Neihl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

68)

Grupa: Ford-Werke GmbH

Neihl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 69) | Grupa: General Motors |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Vācija |

69)

Grupa: General Motors

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Vācija

| 70) | Grupa: Hyundai |
| --- | --- |
| Kaiserleipromanade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

70)

Grupa: Hyundai

Kaiserleipromanade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 71) | Grupa: Kia |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Vācija |

71)

Grupa: Kia

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Vācija

| 72) | Grupa: Mitsubishi Motors |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| Nīderlande |

72)

Grupa: Mitsubishi Motors

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

Nīderlande

| 73) | Grupa: Renault |
| --- | --- |
| 1 Avenue du Golf |
| 78288 |
| Guyancourt Cedex |
| Francija |

73)

Grupa: Renault

1 Avenue du Golf

78288

Guyancourt Cedex

Francija

| 74) | Grupa: Volkswagen Group LCV |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Vācija |

74)

Grupa: Volkswagen Group LCV

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Vācija

Briselē, 2019. gada 3. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  
  OV L 145, 31.5.2011., 1. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

1. tabula

Vērtības attiecībā uz ražotāju rezultātiem, kas 2017. kalendārajam gadam apstiprinātas vai grozītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 8. panta 6. punktu

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražotāja nosaukums | Grupas un atkāpes | Reģistrāciju skaits | Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %) | Īpatnējo emisiju mērķrādītājs | Attālums līdz mērķrādītājam | Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts | Vidējā masa | Vidējās CO2 emisijas (100 %) |
| ALFA ROMEO SPA | | 8 | 137,375 | 161,283 | – 23,908 | – 23,908 | 1 558,50 | 137,375 |
| ALKE SRL | DMD | 1 | 0,000 | | | | 1 030,00 | 0,000 |
| AUDI AG | P8 | 1 275 | 133,705 | 179,293 | – 45,588 | – 45,588 | 1 752,16 | 133,773 |
| AUTOMOBILES CITROEN | | 158 465 | 130,881 | 167,142 | – 36,261 | – 36,261 | 1 621,51 | 131,273 |
| AUTOMOBILES PEUGEOT | | 169 852 | 132,590 | 169,521 | – 36,931 | – 36,931 | 1 647,09 | 133,040 |
| AVTOVAZ JSC | P7 | 272 | 215,967 | 135,884 | 80,083 | 80,013 | 1 285,40 | 215,967 |
| BLUECAR SAS | DMD | 21 | 0,000 | | | | 1 325,00 | 0,000 |
| BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG | DMD | 94 | 150,979 | | | | 1 870,16 | 150,979 |
| BMW M GMBH | DMD | 411 | 146,029 | | | | 1 904,06 | 146,029 |
| FCA US LLC | P2 | 157 | 220,541 | 201,360 | 19,181 | 19,181 | 1 989,44 | 220,541 |
| AUTOMOBILE DACIA SA | P7 | 26 775 | 117,858 | 135,230 | – 17,372 | – 17,372 | 1 278,37 | 117,858 |
| DAIMLER AG | P1 | 147 953 | 187,603 | 212,680 | – 25,079 | – 25,079 | 2 111,16 | 187,604 |
| DFSK MOTOR CO LTD | DMD | 353 | 179,759 | | | | 1 243,27 | 179,759 |
| ESAGONO ENERGIA SRL | DMD | 19 | 0,000 | | | | 1 225,74 | 0,000 |
| FCA ITALY SPA | P2 | 143 889 | 149,154 | 174,813 | – 25,659 | – 25,659 | 1 703,99 | 149,154 |
| FORD MOTOR COMPANY OF AUSTRALIA LIMITED | P3 | 38 381 | 214,276 | 227,258 | – 12,982 | – 12,982 | 2 267,91 | 214,276 |
| FORD MOTOR COMPANY | P3 | 9 | 159,111 | 199,459 | – 40,348 | – 40,348 | 1 969,00 | 159,111 |
| FORD-WERKE GMBH | P3 | 242 012 | 156,630 | 193,916 | – 37,286 | – 37,286 | 1 909,40 | 156,630 |
| MITSUBISHI FUSO TRUCK & BUS CORPORATION | P1 | 446 | 242,807 | 264,642 | – 21,835 | – 21,835 | 2 669,89 | 242,807 |
| MITSUBISHI FUSO TRUCK EUROPE SA | P1 | 31 | 236,806 | 274,345 | – 37,539 | – 37,539 | 2 774,23 | 236,806 |
| LLC AUTOMOBILE PLANT GAZ | DMD | 37 | 285,000 | | | | 2 256,89 | 285,000 |
| GENERAL MOTORS HOLDINGS LLC | P4 | 344 | 163,282 | 178,428 | – 15,146 | – 15,146 | 1 742,86 | 163,282 |
| GONOW AUTO CO LTD | DMD | 51 | 184,647 | | | | 1 358,33 | 184,647 |
| GOUPIL INDUSTRIE SA | DMD | 349 | 0,000 | | | | 1 123,89 | 0,000 |
| GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED | DMD | 57 | 202,439 | | | | 1 771,93 | 202,439 |
| HONDA MOTOR CO LTD | DMD | 14 | 112,571 | | | | 1 335,21 | 112,571 |
| HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD | DMD | 21 | 141,429 | | | | 1 660,14 | 141,429 |
| HYUNDAI MOTOR COMPANY | P9 | 2 775 | 209,458 | 223,768 | – 14,310 | – 14,310 | 2 230,39 | 209,458 |
| HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE | P9 | 1 | 112,000 | 122,176 | – 10,176 | – 10,176 | 1 138,00 | 112,000 |
| HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO | P9 | 83 | 111,590 | 147,043 | – 35,453 | – 35,453 | 1 405,39 | 111,590 |
| ISUZU MOTORS LIMITED | | 9 887 | 195,044 | 204,716 | – 9,672 | – 9,672 | 2 025,53 | 195,044 |
| IVECO SPA | | 23 369 | 203,007 | 239,767 | – 36,760 | – 36,760 | 2 402,42 | 203,020 |
| JAGUAR LAND ROVER LIMITED | DMD | 387 | 157,755 | | | | 1 995,43 | 157,755 |
| KIA MOTORS CORPORATION | P5 | 1 295 | 124,415 | 155,643 | – 31,228 | – 31,228 | 1 497,86 | 124,511 |
| KIA MOTORS SLOVAKIA SRO | P5 | 312 | 124,160 | 150,401 | – 26,241 | – 26,241 | 1 441,49 | 124,160 |
| LADA AUTOMOBILE GMBH | DMD | 3 | 216,000 | | | | 1 285,00 | 216,000 |
| MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD | DMD | 2 | 115,000 | | | | 1 370,00 | 115,000 |
| MAHINDRA & MAHINDRA LTD | DMD | 310 | 210,958 | | | | 1 973,90 | 210,958 |
| MAN TRUCK & BUS AG | P8 | 1 485 | 197,790 | 220,221 | – 22,431 | – 22,438 | 2 192,25 | 197,790 |
| MAZDA MOTOR CORPORATION | DMD | 105 | 136,905 | | | | 1 546,78 | 136,905 |
| MFTBC | P1 | 36 | 239,250 | 265,401 | – 26,151 | – 26,151 | 2 678,05 | 239,250 |
| MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC | P6/D | 330 | 184,176 | 195,000 | – 10,824 | – 10,824 | 1 887,06 | 184,176 |
| MITSUBISHI MOTORS EUROPE BV MME | P6/D | 205 | 217,210 | 195,000 | 22,210 | 22,210 | 2 217,08 | 217,210 |
| MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH | P6/D | 20 576 | 185,501 | 195,000 | – 9,499 | – 9,499 | 1 895,76 | 185,501 |
| NISSAN INTERNATIONAL SA | | 55 137 | 158,636 | 191,852 | – 33,216 | – 33,216 | 1 887,20 | 162,648 |
| ADAM OPEL GMBH | P4 | 65 538 | 159,798 | 180,693 | – 20,895 | – 20,895 | 1 767,22 | 159,798 |
| OPEL AUTOMOBILE GMBH | | 17 373 | 168,923 | 189,777 | – 20,854 | – 20,854 | 1 864,89 | 168,923 |
| PIAGGIO & C SPA | D | 2 980 | 151,640 | 155,000 | – 3,360 | – 3,360 | 1 087,29 | 153,319 |
| DR ING HCF PORSCHE AG | P8 | 53 | 186,774 | 206,254 | – 19,480 | – 19,480 | 2 042,06 | 186,774 |
| RENAULT SAS | P7 | 223 583 | 149,683 | 177,514 | – 27,831 | – 27,832 | 1 733,03 | 151,064 |
| RENAULT TRUCKS | | 9 126 | 208,652 | 229,287 | – 20,635 | – 20,635 | 2 289,73 | 208,652 |
| ROMANITAL SRL | DMD | 48 | 166,354 | | | | 1 272,60 | 166,354 |
| SAIC MAXUS AUTOMOTIVE CO LTD | DMD | 159 | 231,595 | | | | 2 200,75 | 237,421 |
| SEAT SA | P8 | 354 | 109,263 | 128,576 | – 19,313 | – 19,315 | 1 206,82 | 109,263 |
| SFL TECHNOLOGIES GMBH | DMD | 5 | 0,000 | | | | 1 631,40 | 0,000 |
| SKODA AUTO AS | P8 | 4 209 | 110,631 | 133,165 | – 22,534 | – 22,548 | 1 256,16 | 110,631 |
| SSANGYONG MOTOR COMPANY | D | 1 000 | 192,914 | 210,000 | – 17,086 | – 17,086 | 2 071,59 | 192,914 |
| STREETSCOOTER GMBH | | 3 808 | 0,000 | 159,554 | –159,554 | –159,554 | 1 539,91 | 0,000 |
| SUBARU CORPORATION | DMD | 52 | 161,192 | | | | 1 643,60 | 161,192 |
| SUZUKI MOTOR CORPORATION | DMD | 14 | 162,714 | | | | 1 132,14 | 162,714 |
| TESLA MOTORS LTD | DMD | 1 | 0,000 | | | | 2 427,00 | 0,000 |
| TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA | | 38 266 | 168,452 | 196,264 | – 27,812 | – 27,990 | 1 934,64 | 168,452 |
| UNIVERS VE HELEM | DMD | 5 | 0,000 | | | | 1 138,40 | 0,000 |
| VOLKSWAGEN AG | P8 | 192 470 | 159,987 | 189,446 | – 29,459 | – 29,502 | 1 861,33 | 160,011 |
| VOLVO CAR CORPORATION | DMD | 852 | 121,619 | | | | 1 691,41 | 121,964 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Ražotāja nosaukums

Grupas un atkāpes

Reģistrāciju skaits

Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %)

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs

Attālums līdz mērķrādītājam

Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts

Vidējā masa

Vidējās CO2 emisijas (100 %)

ALFA ROMEO SPA

8

137,375

161,283

– 23,908

– 23,908

1 558,50

137,375

ALKE SRL

DMD

1

0,000

1 030,00

0,000

AUDI AG

P8

1 275

133,705

179,293

– 45,588

– 45,588

1 752,16

133,773

AUTOMOBILES CITROEN

158 465

130,881

167,142

– 36,261

– 36,261

1 621,51

131,273

AUTOMOBILES PEUGEOT

169 852

132,590

169,521

– 36,931

– 36,931

1 647,09

133,040

AVTOVAZ JSC

P7

272

215,967

135,884

80,083

80,013

1 285,40

215,967

BLUECAR SAS

DMD

21

0,000

1 325,00

0,000

BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG

DMD

94

150,979

1 870,16

150,979

BMW M GMBH

DMD

411

146,029

1 904,06

146,029

FCA US LLC

P2

157

220,541

201,360

19,181

19,181

1 989,44

220,541

AUTOMOBILE DACIA SA

P7

26 775

117,858

135,230

– 17,372

– 17,372

1 278,37

117,858

DAIMLER AG

P1

147 953

187,603

212,680

– 25,079

– 25,079

2 111,16

187,604

DFSK MOTOR CO LTD

DMD

353

179,759

1 243,27

179,759

ESAGONO ENERGIA SRL

DMD

19

0,000

1 225,74

0,000

FCA ITALY SPA

P2

143 889

149,154

174,813

– 25,659

– 25,659

1 703,99

149,154

FORD MOTOR COMPANY OF AUSTRALIA LIMITED

P3

38 381

214,276

227,258

– 12,982

– 12,982

2 267,91

214,276

FORD MOTOR COMPANY

P3

9

159,111

199,459

– 40,348

– 40,348

1 969,00

159,111

FORD-WERKE GMBH

P3

242 012

156,630

193,916

– 37,286

– 37,286

1 909,40

156,630

MITSUBISHI FUSO TRUCK & BUS CORPORATION

P1

446

242,807

264,642

– 21,835

– 21,835

2 669,89

242,807

MITSUBISHI FUSO TRUCK EUROPE SA

P1

31

236,806

274,345

– 37,539

– 37,539

2 774,23

236,806

LLC AUTOMOBILE PLANT GAZ

DMD

37

285,000

2 256,89

285,000

GENERAL MOTORS HOLDINGS LLC

P4

344

163,282

178,428

– 15,146

– 15,146

1 742,86

163,282

GONOW AUTO CO LTD

DMD

51

184,647

1 358,33

184,647

GOUPIL INDUSTRIE SA

DMD

349

0,000

1 123,89

0,000

GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED

DMD

57

202,439

1 771,93

202,439

HONDA MOTOR CO LTD

DMD

14

112,571

1 335,21

112,571

HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD

DMD

21

141,429

1 660,14

141,429

HYUNDAI MOTOR COMPANY

P9

2 775

209,458

223,768

– 14,310

– 14,310

2 230,39

209,458

HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE

P9

1

112,000

122,176

– 10,176

– 10,176

1 138,00

112,000

HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO

P9

83

111,590

147,043

– 35,453

– 35,453

1 405,39

111,590

ISUZU MOTORS LIMITED

9 887

195,044

204,716

– 9,672

– 9,672

2 025,53

195,044

IVECO SPA

23 369

203,007

239,767

– 36,760

– 36,760

2 402,42

203,020

JAGUAR LAND ROVER LIMITED

DMD

387

157,755

1 995,43

157,755

KIA MOTORS CORPORATION

P5

1 295

124,415

155,643

– 31,228

– 31,228

1 497,86

124,511

KIA MOTORS SLOVAKIA SRO

P5

312

124,160

150,401

– 26,241

– 26,241

1 441,49

124,160

LADA AUTOMOBILE GMBH

DMD

3

216,000

1 285,00

216,000

MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD

DMD

2

115,000

1 370,00

115,000

MAHINDRA & MAHINDRA LTD

DMD

310

210,958

1 973,90

210,958

MAN TRUCK & BUS AG

P8

1 485

197,790

220,221

– 22,431

– 22,438

2 192,25

197,790

MAZDA MOTOR CORPORATION

DMD

105

136,905

1 546,78

136,905

MFTBC

P1

36

239,250

265,401

– 26,151

– 26,151

2 678,05

239,250

MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC

P6/D

330

184,176

195,000

– 10,824

– 10,824

1 887,06

184,176

MITSUBISHI MOTORS EUROPE BV MME

P6/D

205

217,210

195,000

22,210

22,210

2 217,08

217,210

MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH

P6/D

20 576

185,501

195,000

– 9,499

– 9,499

1 895,76

185,501

NISSAN INTERNATIONAL SA

55 137

158,636

191,852

– 33,216

– 33,216

1 887,20

162,648

ADAM OPEL GMBH

P4

65 538

159,798

180,693

– 20,895

– 20,895

1 767,22

159,798

OPEL AUTOMOBILE GMBH

17 373

168,923

189,777

– 20,854

– 20,854

1 864,89

168,923

PIAGGIO & C SPA

D

2 980

151,640

155,000

– 3,360

– 3,360

1 087,29

153,319

DR ING HCF PORSCHE AG

P8

53

186,774

206,254

– 19,480

– 19,480

2 042,06

186,774

RENAULT SAS

P7

223 583

149,683

177,514

– 27,831

– 27,832

1 733,03

151,064

RENAULT TRUCKS

9 126

208,652

229,287

– 20,635

– 20,635

2 289,73

208,652

ROMANITAL SRL

DMD

48

166,354

1 272,60

166,354

SAIC MAXUS AUTOMOTIVE CO LTD

DMD

159

231,595

2 200,75

237,421

SEAT SA

P8

354

109,263

128,576

– 19,313

– 19,315

1 206,82

109,263

SFL TECHNOLOGIES GMBH

DMD

5

0,000

1 631,40

0,000

SKODA AUTO AS

P8

4 209

110,631

133,165

– 22,534

– 22,548

1 256,16

110,631

SSANGYONG MOTOR COMPANY

D

1 000

192,914

210,000

– 17,086

– 17,086

2 071,59

192,914

STREETSCOOTER GMBH

3 808

0,000

159,554

–159,554

–159,554

1 539,91

0,000

SUBARU CORPORATION

DMD

52

161,192

1 643,60

161,192

SUZUKI MOTOR CORPORATION

DMD

14

162,714

1 132,14

162,714

TESLA MOTORS LTD

DMD

1

0,000

2 427,00

0,000

TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA

38 266

168,452

196,264

– 27,812

– 27,990

1 934,64

168,452

UNIVERS VE HELEM

DMD

5

0,000

1 138,40

0,000

VOLKSWAGEN AG

P8

192 470

159,987

189,446

– 29,459

– 29,502

1 861,33

160,011

VOLVO CAR CORPORATION

DMD

852

121,619

1 691,41

121,964

2. tabula

Vērtības attiecībā uz grupu rezultātiem, kas 2017. kalendārajam gadam apstiprinātas vai grozītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 8. panta 6. punktu

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grupas nosaukums | Grupa | Reģistrāciju skaits | Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %) | Īpatnējo emisiju mērķrādītājs | Attālums līdz mērķrādītājam | Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts | Vidējā masa | Vidējās CO2 emisijas (100 %) |
| DAIMLER AG | P1 | 148 466 | 187,791 | 212,862 | – 25,072 | – 25,072 | 2 113,12 | 187,793 |
| FCA ITALY SPA | P2 | 144 046 | 149,232 | 174,842 | – 25,610 | – 25,610 | 1 704,3 | 149,232 |
| FORD-WERKE GMBH | P3 | 280 402 | 164,521 | 198,481 | – 33,960 | – 33,960 | 1 958,48 | 164,521 |
| GENERAL MOTORS | P4 | 65 882 | 159,816 | 180,681 | – 20,865 | – 20,865 | 1 767,09 | 159,816 |
| HYUNDAI | P9 | 2 859 | 206,583 | 221,506 | – 14,923 | – 14,923 | 2 206,06 | 206,583 |
| KIA | P5 | 1 607 | 124,366 | 154,625 | – 30,259 | – 30,259 | 1 486,91 | 124,443 |
| MITSUBISHI MOTORS | P6/D | 21 111 | 185,788 | 195,000 | – 9,212 | – 9,212 | 1 898,74 | 185,788 |
| RENAULT | P7 | 250 630 | 146,382 | 172,951 | – 26,569 | – 26,570 | 1 683,97 | 147,587 |
| VW GROUP PC | P8 | 199 846 | 158,978 | 188,321 | – 29,343 | – 29,385 | 1 849,24 | 159,002 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Grupas nosaukums

Grupa

Reģistrāciju skaits

Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %)

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs

Attālums līdz mērķrādītājam

Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts

Vidējā masa

Vidējās CO2 emisijas (100 %)

DAIMLER AG

P1

148 466

187,791

212,862

– 25,072

– 25,072

2 113,12

187,793

FCA ITALY SPA

P2

144 046

149,232

174,842

– 25,610

– 25,610

1 704,3

149,232

FORD-WERKE GMBH

P3

280 402

164,521

198,481

– 33,960

– 33,960

1 958,48

164,521

GENERAL MOTORS

P4

65 882

159,816

180,681

– 20,865

– 20,865

1 767,09

159,816

HYUNDAI

P9

2 859

206,583

221,506

– 14,923

– 14,923

2 206,06

206,583

KIA

P5

1 607

124,366

154,625

– 30,259

– 30,259

1 486,91

124,443

MITSUBISHI MOTORS

P6/D

21 111

185,788

195,000

– 9,212

– 9,212

1 898,74

185,788

RENAULT

P7

250 630

146,382

172,951

– 26,569

– 26,570

1 683,97

147,587

VW GROUP PC

P8

199 846

158,978

188,321

– 29,343

– 29,385

1 849,24

159,002

Paskaidrojumi par 1. un 2. tabulu

A sleja

1. tabula. “Ražotāja nosaukums” ir tas ražotāja nosaukums, ko attiecīgais ražotājs ir paziņojis Komisijai, vai, ja šāda paziņošana nav veikta, tad nosaukums, ar kuru tas reģistrēts dalībvalsts reģistrācijas iestādē.

2. tabula. “Grupas nosaukums” ir grupas nosaukums, ko deklarējis grupas vadītājs.

B sleja

“D” nozīmē, ka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 11. panta 3. punktu attiecībā uz 2017. kalendāro gadu ir piemērota atkāpe maza apjoma ražotājam.

“DMD” nozīmē, ka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 2. panta 4. punktu piemēro de minimis atkāpi, t. i., ražotājam, kas 2017. gadā kopā ar visiem tā saistītajiem uzņēmumiem saražojis mazāk nekā 1 000 jaunu reģistrētu transportlīdzekļu, īpatnējo emisiju mērķrādītājs nav jāsasniedz.

“P” nozīmē, ka ražotājs ir dalībnieks kādā no grupām, kas uzskaitītas 2. tabulā un izveidotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 7. pantu, un ka vienošanās par apvienošanos grupā ir spēkā attiecībā uz 2017. kalendāro gadu.

C sleja

“Reģistrāciju skaits” ir dalībvalstīs reģistrētu jaunu vieglo komerciālo transportlīdzekļu kopējais skaits kalendārajā gadā, neskaitot tās reģistrācijas, kuru ierakstos nav iekļautas masas vai CO2 emisiju vērtības, un ierakstus, kurus ražotājs neatzīst. Dalībvalstu paziņoto reģistrāciju skaitu citādi mainīt nedrīkst.

D sleja

“Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %)” ir vidējās īpatnējās CO2 emisijas (g CO2/km), kas aprēķinātas, izmantojot datus par 100 % uz ražotāju attiecināto transportlīdzekļu. Vajadzības gadījumā vidējās īpatnējās CO2 emisijas ir koriģētas, ņemot vērā kļūdas, par ko Komisijai paziņojuši attiecīgie ražotāji. Aprēķiniem izmantoti ieraksti ar derīgu masas un CO2 emisiju vērtību. Vidējās īpatnējās CO2 emisijas ietver emisiju samazinājumus, ko iegūst, piemērojot Regulas (ES) Nr. 510/2011 5. panta noteikumus par superkredītiem.

E sleja

“Īpatnējo emisiju mērķrādītājs” ir emisiju mērķrādītājs, kas aprēķināts ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 I pielikumā doto formulu, pamatojoties uz visu to transportlīdzekļu vidējo masu, kuri attiecināti uz ražotāju.

F sleja

“Attālums līdz mērķrādītājam” ir D slejā norādītās vidējo īpatnējo CO2 emisiju vērtības un E slejā norādītās īpatnējo emisiju mērķrādītāja vērtības starpība. Ja vērtība F slejā ir pozitīva, vidējās īpatnējās CO2 emisijas pārsniedz īpatnējo emisiju mērķrādītāju.

G sleja

“Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts” nozīmē, ka gadījumos, kad vērtība šajā slejā atšķiras no vērtības F slejā, vērtības šajā slejā ir koriģētas, lai ņemtu vērā kļūdas robežu. Kļūdas robežu aprēķina pēc šādas formulas:

kļūda = [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)] absolūtā vērtība;

AC1= vidējās īpatnējās CO2 emisijas, ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts D slejā);

TG1= īpatnējo emisiju mērķrādītājs, ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts E slejā);

AC2= vidējās īpatnējās CO2 emisijas, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus;

TG2= īpatnējo emisiju mērķrādītājs, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus.

H sleja

“Vidējā masa” ir uz ražotāju attiecināto transportlīdzekļu vidējā masa nokomplektētā stāvoklī (kg).

I sleja

“Vidējās CO2 emisijas (100 %)” ir vidējās īpatnējās CO2 emisijas, kas aprēķinātas, izmantojot datus par 100 % uz ražotāju attiecināto transportlīdzekļu. Vajadzības gadījumā vidējās īpatnējās CO2 emisijas ir koriģētas, ņemot vērā kļūdas, par ko Komisijai paziņojuši attiecīgie ražotāji. Aprēķiniem izmantoti ieraksti ar derīgu masas un CO2 emisiju vērtību, bet nav ņemti vērā emisiju samazinājumi, ko iegūst, piemērojot Regulas (ES) Nr. 510/2011 5. panta noteikumus par superkredītiem.

---

II PIELIKUMS

1. tabula

Vērtības attiecībā uz to ražotāju rezultātiem, kuri ir VOLKSWAGEN GROUP LCV grupas dalībnieki, kas apstiprinātas vai grozītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 8. panta 6. punktu – 2016. kalendārajam gadam

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražotāja nosaukums | Grupas un atkāpes | Reģistrāciju skaits | Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (80 %) | Īpatnējo emisiju mērķrādītājs | Attālums līdz mērķrādītājam | Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts | Vidējā masa | Vidējās CO2 emisijas (100 %) |
| AUDI AG | P9 | 610 | 137,399 | 191,687 | – 54,288 | – 54,288 | 1 885,43 | 144,943 |
| DR ING HCF PORSCHE AG | P9 | 96 | 180,487 | 210,465 | – 29,978 | – 29,978 | 2 087,34 | 189,656 |
| QUATTRO GMBH | P9 | 2 | 189,000 | 166,072 | 22,928 | 22,928 | 1 610,00 | 189,000 |
| SEAT SA | P9 | 952 | 103,075 | 126,562 | – 23,487 | – 23,487 | 1 185,16 | 107,797 |
| SKODA AUTO AS | P9 | 5 188 | 103,349 | 130,968 | – 27,619 | – 27,619 | 1 232,54 | 108,373 |
| VOLKSWAGEN AG | P9 | 190 987 | 152,518 | 183,040 | – 30,522 | – 30,571 | 1 792,45 | 165,863 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Ražotāja nosaukums

Grupas un atkāpes

Reģistrāciju skaits

Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (80 %)

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs

Attālums līdz mērķrādītājam

Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts

Vidējā masa

Vidējās CO2 emisijas (100 %)

AUDI AG

P9

610

137,399

191,687

– 54,288

– 54,288

1 885,43

144,943

DR ING HCF PORSCHE AG

P9

96

180,487

210,465

– 29,978

– 29,978

2 087,34

189,656

QUATTRO GMBH

P9

2

189,000

166,072

22,928

22,928

1 610,00

189,000

SEAT SA

P9

952

103,075

126,562

– 23,487

– 23,487

1 185,16

107,797

SKODA AUTO AS

P9

5 188

103,349

130,968

– 27,619

– 27,619

1 232,54

108,373

VOLKSWAGEN AG

P9

190 987

152,518

183,040

– 30,522

– 30,571

1 792,45

165,863

2. tabula

Vērtības attiecībā uz VOLKSWAGEN GROUP LCV grupas rezultātiem, kas apstiprinātas vai grozītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 8. panta 6. punktu – 2016. kalendārajam gadam

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grupas nosaukums | Grupa | Reģistrāciju skaits | Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (80 %) | Īpatnējo emisiju mērķrādītājs | Attālums līdz mērķrādītājam | Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts | Vidējā masa | Vidējās CO2 emisijas (100 %) |
| VOLKSWAGEN GROUP LCV | P9 | 197 835 | 150,346 | 181,442 | – 31,096 | – 31,153 | 1 775,27 | 164,024 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Grupas nosaukums

Grupa

Reģistrāciju skaits

Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (80 %)

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs

Attālums līdz mērķrādītājam

Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts

Vidējā masa

Vidējās CO2 emisijas (100 %)

VOLKSWAGEN GROUP LCV

P9

197 835

150,346

181,442

– 31,096

– 31,153

1 775,27

164,024

3. tabula

Vērtības attiecībā uz to ražotāju rezultātiem, kuri ir VOLKSWAGEN GROUP LCV grupas dalībnieki, kas apstiprinātas vai grozītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 8. panta 6. punktu – 2015. kalendārajam gadam

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražotāja nosaukums | Grupas un atkāpes | Reģistrāciju skaits | Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (75 %) | Īpatnējo emisiju mērķrādītājs | Attālums līdz mērķrādītājam | Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts | Vidējā masa | Vidējās CO2 emisijas (100 %) |
| AUDI AG | P8 | 940 | 128,279 | 177,884 | – 49,605 | – 49,605 | 1 737,01 | 140,181 |
| DR ING HCF PORSCHE AG | P8 | 115 | 181,209 | 215,896 | – 34,687 | – 34,687 | 2 145,74 | 192,417 |
| QUATTRO GMBH | P8 | 5 | 223,000 | 204,667 | 18,333 | 18,333 | 2 025,00 | 223,000 |
| SEAT SA | P8 | 1 264 | 99,069 | 126,760 | – 27,691 | – 27,691 | 1 187,29 | 104,435 |
| SKODA AUTO AS | P8 | 5 458 | 110,886 | 133,291 | – 22,405 | – 22,422 | 1 257,52 | 118,741 |
| VOLKSWAGEN AG | P8 | 168 339 | 167,921 | 188,905 | – 20,984 | – 20,984 | 1 855,52 | 181,173 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Ražotāja nosaukums

Grupas un atkāpes

Reģistrāciju skaits

Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (75 %)

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs

Attālums līdz mērķrādītājam

Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts

Vidējā masa

Vidējās CO2 emisijas (100 %)

AUDI AG

P8

940

128,279

177,884

– 49,605

– 49,605

1 737,01

140,181

DR ING HCF PORSCHE AG

P8

115

181,209

215,896

– 34,687

– 34,687

2 145,74

192,417

QUATTRO GMBH

P8

5

223,000

204,667

18,333

18,333

2 025,00

223,000

SEAT SA

P8

1 264

99,069

126,760

– 27,691

– 27,691

1 187,29

104,435

SKODA AUTO AS

P8

5 458

110,886

133,291

– 22,405

– 22,422

1 257,52

118,741

VOLKSWAGEN AG

P8

168 339

167,921

188,905

– 20,984

– 20,984

1 855,52

181,173

4. tabula

Vērtības attiecībā uz VOLKSWAGEN GROUP LCV grupas rezultātiem, kas apstiprinātas vai grozītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 8. panta 6. punktu – 2015. kalendārajam gadam

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grupas nosaukums | Grupa | Reģistrāciju skaits | Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (75 %) | Īpatnējo emisiju mērķrādītājs | Attālums līdz mērķrādītājam | Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts | Vidējā masa | Vidējās CO2 emisijas (100 %) |
| VOLKSWAGEN GROUP LCV | P8 | 176 121 | 164,509 | 186,696 | – 22,187 | – 22,190 | 1 831,76 | 178,477 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Grupas nosaukums

Grupa

Reģistrāciju skaits

Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (75 %)

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs

Attālums līdz mērķrādītājam

Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts

Vidējā masa

Vidējās CO2 emisijas (100 %)

VOLKSWAGEN GROUP LCV

P8

176 121

164,509

186,696

– 22,187

– 22,190

1 831,76

178,477

5. tabula

Vērtības attiecībā uz to ražotāju rezultātiem, kuri ir VOLKSWAGEN GROUP LCV grupas dalībnieki, kas apstiprinātas vai grozītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 8. panta 6. punktu – 2014. kalendārajam gadam

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražotāja nosaukums | Grupas un atkāpes | Reģistrāciju skaits | Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (70 %) | Īpatnējo emisiju mērķrādītājs | Attālums līdz mērķrādītājam | Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts | Vidējā masa | Vidējās CO2 emisijas (100 %) |
| AUDI AG | P8 | 2 653 | 137,151 | 175,118 | – 37,967 | – 37,967 | 1 707,27 | 147,383 |
| DR ING HCF PORSCHE AG | P8 | 216 | 191,166 | 218,989 | – 27,823 | – 27,823 | 2 179,00 | 203,032 |
| QUATTRO GMBH | P8 | 12 | 231,500 | 197,847 | 33,653 | 33,653 | 1 951,67 | 237,333 |
| SEAT SA | P8 | 1 530 | 98,730 | 127,899 | – 29,169 | – 29,169 | 1 199,54 | 104,810 |
| SKODA AUTO AS | P8 | 9 409 | 115,061 | 137,318 | – 22,257 | – 22,427 | 1 300,82 | 124,157 |
| VOLKSWAGEN AG | P8 | 185 710 | 164,086 | 185,477 | – 21,391 | – 21,391 | 1 818,66 | 179,637 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Ražotāja nosaukums

Grupas un atkāpes

Reģistrāciju skaits

Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (70 %)

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs

Attālums līdz mērķrādītājam

Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts

Vidējā masa

Vidējās CO2 emisijas (100 %)

AUDI AG

P8

2 653

137,151

175,118

– 37,967

– 37,967

1 707,27

147,383

DR ING HCF PORSCHE AG

P8

216

191,166

218,989

– 27,823

– 27,823

2 179,00

203,032

QUATTRO GMBH

P8

12

231,500

197,847

33,653

33,653

1 951,67

237,333

SEAT SA

P8

1 530

98,730

127,899

– 29,169

– 29,169

1 199,54

104,810

SKODA AUTO AS

P8

9 409

115,061

137,318

– 22,257

– 22,427

1 300,82

124,157

VOLKSWAGEN AG

P8

185 710

164,086

185,477

– 21,391

– 21,391

1 818,66

179,637

6. tabula

Vērtības attiecībā uz VOLKSWAGEN GROUP LCV grupas rezultātiem, kas apstiprinātas vai grozītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 8. panta 6. punktu – 2014. kalendārajam gadam

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grupas nosaukums | Grupa | Reģistrāciju skaits | Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (70 %) | Īpatnējo emisiju mērķrādītājs | Attālums līdz mērķrādītājam | Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts | Vidējā masa | Vidējās CO2 emisijas (100 %) |
| VOLKSWAGEN GROUP LCV | P8 | 199 530 | 159,447 | 182,664 | – 23,217 | – 23,218 | 1 788,41 | 176,047 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Grupas nosaukums

Grupa

Reģistrāciju skaits

Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (70 %)

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs

Attālums līdz mērķrādītājam

Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts

Vidējā masa

Vidējās CO2 emisijas (100 %)

VOLKSWAGEN GROUP LCV

P8

199 530

159,447

182,664

– 23,217

– 23,218

1 788,41

176,047

Paskaidrojumi par 1., 2., 3., 4. 5. un 6. tabulu

A sleja

1., 3. un 5. tabula. “Ražotāja nosaukums” ir tas ražotāja nosaukums, ko attiecīgais ražotājs ir paziņojis Komisijai, vai, ja šāda paziņošana nav veikta, tad nosaukums, ar kuru tas reģistrēts dalībvalsts reģistrācijas iestādē.

2., 4. un 6. tabula. “Grupas nosaukums” ir grupas nosaukums, ko deklarējis grupas vadītājs.

B sleja

“P” nozīmē, ka ražotājs ir dalībnieks kādā no grupām, kas izveidotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 7. pantu, un ka vienošanās par apvienošanos grupā ir spēkā attiecībā uz konkrēto kalendāro gadu.

C sleja

“Reģistrāciju skaits” ir dalībvalstīs reģistrētu jaunu vieglo komerciālo transportlīdzekļu kopējais skaits kalendārajā gadā, neskaitot tās reģistrācijas, kuru ierakstos nav iekļautas masas vai CO2 emisiju vērtības, un ierakstus, kurus ražotājs neatzīst. Dalībvalstu paziņoto reģistrāciju skaitu citādi mainīt nedrīkst.

D sleja

1. un 2. tabula. “Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (80 %)” ir vidējās īpatnējās CO2 emisijas, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 4. panta trešo daļu, ņemot vērā tos 80 % ražotāja transportlīdzekļu, kuriem ir viszemākās emisijas. Vajadzības gadījumā vidējās īpatnējās CO2 emisijas ir koriģētas, ņemot vērā kļūdas, par ko Komisijai paziņojuši attiecīgie ražotāji. Aprēķiniem izmantoti ieraksti ar derīgu masas un CO2 emisiju vērtību. Vidējās īpatnējās CO2 emisijas ietver emisiju samazinājumus, ko iegūst, piemērojot Regulas (ES) Nr. 510/2011 5. panta noteikumus par superkredītiem vai izmantojot ekoinovācijas saskaņā ar minētās regulas 12. pantu.

3. un 4. tabula. “Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (75 %)” ir vidējās īpatnējās CO2 emisijas, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 4. panta trešo daļu, ņemot vērā tos 75 % ražotāja transportlīdzekļu, kuriem ir viszemākās emisijas. Vajadzības gadījumā vidējās īpatnējās CO2 emisijas ir koriģētas, ņemot vērā kļūdas, par ko Komisijai paziņojuši attiecīgie ražotāji. Aprēķiniem izmantoti ieraksti ar derīgu masas un CO2 emisiju vērtību. Vidējās īpatnējās CO2 emisijas ietver emisiju samazinājumus, ko iegūst, piemērojot Regulas (ES) Nr. 510/2011 5. panta noteikumus par superkredītiem vai izmantojot ekoinovācijas saskaņā ar minētās regulas 12. pantu.

5. un 6. tabula. “Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (70 %)” ir vidējās īpatnējās CO2 emisijas (g CO2/km), kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 4. panta trešo daļu, ņemot vērā tos 70 % ražotāja transportlīdzekļu, kuriem ir viszemākās emisijas. Vajadzības gadījumā vidējās īpatnējās CO2 emisijas ir koriģētas, ņemot vērā kļūdas, par ko Komisijai paziņojuši attiecīgie ražotāji. Aprēķiniem izmantoti ieraksti ar derīgu masas un CO2 emisiju vērtību. Vidējās īpatnējās CO2 emisijas ietver emisiju samazinājumus, ko iegūst, piemērojot Regulas (ES) Nr. 510/2011 5. panta noteikumus par superkredītiem.

E sleja

“Īpatnējo emisiju mērķrādītājs” ir emisiju mērķrādītājs, kas aprēķināts ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 I pielikumā doto formulu, pamatojoties uz visu to transportlīdzekļu vidējo masu, kuri attiecināti uz ražotāju.

F sleja

“Attālums līdz mērķrādītājam” ir D slejā norādītās vidējo īpatnējo CO2 emisiju vērtības un E slejā norādītās īpatnējo emisiju mērķrādītāja vērtības starpība. Ja vērtība F slejā ir pozitīva, vidējās īpatnējās CO2 emisijas pārsniedz īpatnējo emisiju mērķrādītāju.

G sleja

“Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts” nozīmē, ka gadījumos, kad vērtība šajā slejā atšķiras no vērtības F slejā, vērtības šajā slejā ir koriģētas, lai ņemtu vērā kļūdas robežu. Kļūdas robežu aprēķina pēc šādas formulas:

kļūda = [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)] absolūtā vērtība;

AC1= vidējās īpatnējās CO2 emisijas, ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts D slejā);

TG1= īpatnējo emisiju mērķrādītājs, ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts E slejā);

AC2= vidējās īpatnējās CO2 emisijas, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus;

TG2= īpatnējo emisiju mērķrādītājs, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus.

H sleja

“Vidējā masa” ir uz ražotāju attiecināto transportlīdzekļu vidējā masa nokomplektētā stāvoklī (kg).

I sleja

“Vidējās CO2 emisijas (100 %)” ir vidējās īpatnējās CO2 emisijas, kas aprēķinātas, izmantojot datus par 100 % uz ražotāju attiecināto transportlīdzekļu. Vajadzības gadījumā vidējās īpatnējās CO2 emisijas ir koriģētas, ņemot vērā kļūdas, par ko Komisijai paziņojuši attiecīgie ražotāji. Aprēķiniem izmantoti ieraksti ar derīgu masas un CO2 emisiju vērtību, bet nav ņemti vērā emisiju samazinājumi, ko iegūst, piemērojot Regulas (ES) Nr. 510/2011 5. panta noteikumus par superkredītiem.

---

| 11.4.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/66 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/66

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/583

(2019. gada 3. aprīlis),

ar kuru atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 443/2009 apstiprina vai groza vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus vieglo automobiļu ražotājiem attiecībā uz 2017. kalendāro gadu un dažiem Volkswagen grupai piederošiem ražotājiem attiecībā uz 2014., 2015. un 2016. kalendāro gadu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 2359)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, čehu, franču, itāļu, nīderlandiešu, ungāru, vācu un zviedru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 443/2009, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem (1), un jo īpaši tās 8. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 443/2009 Komisijai ir pienākums katru gadu katram vieglo pasažieru automobiļu ražotājam un katrai ražotāju grupai Savienībā aprēķināt vidējās īpatnējās CO2 emisijas un īpatnējo emisiju mērķrādītāju. Pamatojoties uz minētajiem aprēķiniem, Komisijai ir jānosaka, vai ražotāji un grupas ir sasnieguši savus īpatnējo emisiju mērķrādītājus. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 443/2009 Komisijai ir pienākums katru gadu katram vieglo pasažieru automobiļu ražotājam un katrai ražotāju grupai Savienībā aprēķināt vidējās īpatnējās CO2 emisijas un īpatnējo emisiju mērķrādītāju. Pamatojoties uz minētajiem aprēķiniem, Komisijai ir jānosaka, vai ražotāji un grupas ir sasnieguši savus īpatnējo emisiju mērķrādītājus.

| (2) | Detalizētie dati, kas izmantojami vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju aprēķināšanai, ir balstīti informācijā par iepriekšējā kalendārajā gadā dalībvalstīs reģistrētiem jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem. |
| --- | --- |

(2)

Detalizētie dati, kas izmantojami vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju aprēķināšanai, ir balstīti informācijā par iepriekšējā kalendārajā gadā dalībvalstīs reģistrētiem jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem.

| (3) | Datus par 2017. gadu Komisijai iesniedza visas dalībvalstis. Gadījumos, kad Komisijas veiktajā datu verifikācijā atklājās, ka kādu datu trūkst vai ka tie ir acīmredzami nepareizi, Komisija sazinājās ar konkrētajām dalībvalstīm un attiecīgi koriģēja vai papildināja datus, pirms tam par to vienojoties ar šīm dalībvalstīm. Ja ar dalībvalsti neizdevās vienoties, attiecīgās dalībvalsts provizoriskie dati netika koriģēti. |
| --- | --- |

(3)

Datus par 2017. gadu Komisijai iesniedza visas dalībvalstis. Gadījumos, kad Komisijas veiktajā datu verifikācijā atklājās, ka kādu datu trūkst vai ka tie ir acīmredzami nepareizi, Komisija sazinājās ar konkrētajām dalībvalstīm un attiecīgi koriģēja vai papildināja datus, pirms tam par to vienojoties ar šīm dalībvalstīm. Ja ar dalībvalsti neizdevās vienoties, attiecīgās dalībvalsts provizoriskie dati netika koriģēti.

| (4) | Komisija 2018. gada 23. aprīlī publicēja provizoriskos datus un 91 ražotājam paziņoja to vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus par 2017. gadu. Ražotājus lūdza verificēt datus un trīs mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas ziņot Komisijai par iespējamām kļūdām. Noteiktajā termiņā paziņojumu par kļūdām iesniedza 35 ražotāji. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2018. gada 23. aprīlī publicēja provizoriskos datus un 91 ražotājam paziņoja to vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus par 2017. gadu. Ražotājus lūdza verificēt datus un trīs mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas ziņot Komisijai par iespējamām kļūdām. Noteiktajā termiņā paziņojumu par kļūdām iesniedza 35 ražotāji.

| (5) | Attiecībā uz pārējiem 56 ražotājiem, kuri nav ne paziņojuši par kļūdām datu kopās, ne arī reaģējuši kā citādi, vidējo īpatnējo emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskie dati un to provizoriskie aprēķini būtu jāapstiprina. Divu ražotāju gadījumā neviens provizoriskajā datu kopā iekļautais transportlīdzeklis neietilpa Regulas (EK) Nr. 443/2009 darbības jomā. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz pārējiem 56 ražotājiem, kuri nav ne paziņojuši par kļūdām datu kopās, ne arī reaģējuši kā citādi, vidējo īpatnējo emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskie dati un to provizoriskie aprēķini būtu jāapstiprina. Divu ražotāju gadījumā neviens provizoriskajā datu kopā iekļautais transportlīdzeklis neietilpa Regulas (EK) Nr. 443/2009 darbības jomā.

| (6) | Komisija ir verificējusi ražotāju paziņotās kļūdas un attiecīgos iemeslus to labošanai un provizorisko datu kopu ir pēc vajadzības attiecīgi apstiprinājusi vai grozījusi. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ir verificējusi ražotāju paziņotās kļūdas un attiecīgos iemeslus to labošanai un provizorisko datu kopu ir pēc vajadzības attiecīgi apstiprinājusi vai grozījusi.

| (7) | Attiecībā uz ierakstiem, kuros trūka identificēšanas parametru vai kuros tie bija norādīti nepareizi, piemēram, tips, variants, versijas kods vai tipa apstiprinājuma numurs, būtu jāņem vērā tas, ka ražotāji šādus ierakstus nevar verificēt vai labot. Tāpēc minētajos ierakstos CO2 emisiju un masu vērtībām ir lietderīgi piemērot kļūdas robežu. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz ierakstiem, kuros trūka identificēšanas parametru vai kuros tie bija norādīti nepareizi, piemēram, tips, variants, versijas kods vai tipa apstiprinājuma numurs, būtu jāņem vērā tas, ka ražotāji šādus ierakstus nevar verificēt vai labot. Tāpēc minētajos ierakstos CO2 emisiju un masu vērtībām ir lietderīgi piemērot kļūdas robežu.

| (8) | Kļūdas robeža būtu jāaprēķina kā atšķirība starp attālumiem līdz īpatnējo emisiju mērķrādītājam, kas iegūts, atņemot īpatnējo emisiju mērķrādītāju no vidējām īpatnējām emisijām, kuras aprēķinātas, ietverot un neietverot reģistrācijas, ko ražotāji nevar verificēt. Neatkarīgi no tā, vai šī atšķirība ir pozitīva vai negatīva, kļūdas robežai vienmēr būtu jāuzlabo ražotāja situācija attiecībā uz tā īpatnējo emisiju mērķrādītāju. |
| --- | --- |

(8)

Kļūdas robeža būtu jāaprēķina kā atšķirība starp attālumiem līdz īpatnējo emisiju mērķrādītājam, kas iegūts, atņemot īpatnējo emisiju mērķrādītāju no vidējām īpatnējām emisijām, kuras aprēķinātas, ietverot un neietverot reģistrācijas, ko ražotāji nevar verificēt. Neatkarīgi no tā, vai šī atšķirība ir pozitīva vai negatīva, kļūdas robežai vienmēr būtu jāuzlabo ražotāja situācija attiecībā uz tā īpatnējo emisiju mērķrādītāju.

| (9) | Ja šajā lēmumā norādītās vidējās emisijas ir mazākas par īpatnējo emisiju mērķrādītāju (izteiktas kā negatīvs attālums līdz mērķrādītājam), tad saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 10. panta 2. punktu, būtu uzskatāms, ka ražotājs ir sasniedzis tās 4. pantā minēto īpatnējo emisiju mērķrādītāju. Ja vidējās emisijas pārsniedz īpatnējo emisiju mērķrādītāju, ir piemērojama maksa par pārsniegtajām emisijām, ja vien attiecīgajam ražotājam nav piešķirts atbrīvojums no prasības sasniegt mērķrādītāju vai tas nav tādas grupas dalībnieks, kura ir sasniegusi savu īpatnējo emisiju mērķrādītāju. Pamatojoties uz minēto, būtu jāuzskata, ka Société des Automobiles Alpine SAS, Automobili Lamborghini S.p.A. un Mazda Motor Corporation pārsniedz savus īpatnējo emisiju mērķrādītājus 2017. gadam. |
| --- | --- |

(9)

Ja šajā lēmumā norādītās vidējās emisijas ir mazākas par īpatnējo emisiju mērķrādītāju (izteiktas kā negatīvs attālums līdz mērķrādītājam), tad saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 10. panta 2. punktu, būtu uzskatāms, ka ražotājs ir sasniedzis tās 4. pantā minēto īpatnējo emisiju mērķrādītāju. Ja vidējās emisijas pārsniedz īpatnējo emisiju mērķrādītāju, ir piemērojama maksa par pārsniegtajām emisijām, ja vien attiecīgajam ražotājam nav piešķirts atbrīvojums no prasības sasniegt mērķrādītāju vai tas nav tādas grupas dalībnieks, kura ir sasniegusi savu īpatnējo emisiju mērķrādītāju. Pamatojoties uz minēto, būtu jāuzskata, ka Société des Automobiles Alpine SAS, Automobili Lamborghini S.p.A. un Mazda Motor Corporation pārsniedz savus īpatnējo emisiju mērķrādītājus 2017. gadam.

| (10) | 2015. gada 3. novembrīVolkswagen Group sniedza paziņojumu saistībā ar pārkāpumiem, kas tika atklāti, nosakot dažu tās transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma CO2 līmeņus. Pēc rūpīgas izmeklēšanas, ir gūti pietiekami precizējumi, lai apstiprinātu vai grozītu provizoriskos datus par 2014., 2015., 2016. un 2017. kalendārajiem gadiem Audi AG, Audi Hungaria Motor Kft, Bugatti Automotive S.A.S, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. un Volkswagen AG. Tomēr ir vajadzīgi papildu precizējumi no Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG saistībā ar viena transportlīdzekļa modeļa emisiju tipa apstiprinājumā norādīto CO2 emisiju un degvielas patēriņa vērtību iespējamiem pārkāpumiem. Tādējādi vērtības minētajiem kalendārajiem gadiem Volkswagen grupai un tās dalībniekam Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG nevar apstiprināt vai grozīt. |
| --- | --- |

(10)

2015. gada 3. novembrīVolkswagen Group sniedza paziņojumu saistībā ar pārkāpumiem, kas tika atklāti, nosakot dažu tās transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma CO2 līmeņus. Pēc rūpīgas izmeklēšanas, ir gūti pietiekami precizējumi, lai apstiprinātu vai grozītu provizoriskos datus par 2014., 2015., 2016. un 2017. kalendārajiem gadiem Audi AG, Audi Hungaria Motor Kft, Bugatti Automotive S.A.S, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. un Volkswagen AG. Tomēr ir vajadzīgi papildu precizējumi no Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG saistībā ar viena transportlīdzekļa modeļa emisiju tipa apstiprinājumā norādīto CO2 emisiju un degvielas patēriņa vērtību iespējamiem pārkāpumiem. Tādējādi vērtības minētajiem kalendārajiem gadiem Volkswagen grupai un tās dalībniekam Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG nevar apstiprināt vai grozīt.

| (11) | Komisija saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) Nr. 725/2011 (2) 12. pantu ir veikusi to CO2 ietaupījumu ad hoc verifikāciju, kas sertificēti ar atsauci uz Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/341/ES (3) un Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/158 (4). Verifikācijas rezultāti bija pieņemami attiecībā uz CO2 ietaupījumiem, kas sertificēti ar atsauci uz Īstenošanas lēmumu 2013/341/ES. Tomēr attiecībā uz Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/158 Daimler AG ražotos transportlīdzekļos uzstādītu divu efektīvo maiņstrāvas ģeneratoru sertificēto CO2 ietaupījumu vērtības par attiecīgi 9 % un 23 % pārsniedza Komisijas veiktā verifikācijā iegūtās vērtības. Komisija informēja Daimler AG par konstatētajām novirzēm un aicināja minēto ražotāju sniegt pierādījumus, kas apliecina sertificēto CO2 ietaupījumu precizitāti. |
| --- | --- |

(11)

Komisija saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) Nr. 725/2011 (2) 12. pantu ir veikusi to CO2 ietaupījumu ad hoc verifikāciju, kas sertificēti ar atsauci uz Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/341/ES (3) un Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/158 (4). Verifikācijas rezultāti bija pieņemami attiecībā uz CO2 ietaupījumiem, kas sertificēti ar atsauci uz Īstenošanas lēmumu 2013/341/ES. Tomēr attiecībā uz Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/158 Daimler AG ražotos transportlīdzekļos uzstādītu divu efektīvo maiņstrāvas ģeneratoru sertificēto CO2 ietaupījumu vērtības par attiecīgi 9 % un 23 % pārsniedza Komisijas veiktā verifikācijā iegūtās vērtības. Komisija informēja Daimler AG par konstatētajām novirzēm un aicināja minēto ražotāju sniegt pierādījumus, kas apliecina sertificēto CO2 ietaupījumu precizitāti.

| (12) | Pamatojoties uz Daimler AG sniegto informāciju, Komisija konstatēja, ka atšķirības iemesls ir tas, kā sertifikācijas vajadzībām ir izmantota Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/158 minētā testēšanas metodoloģija. Konkrētāk, pirms sertifikācijas testa tika veikta efektīvo maiņstrāvas ģeneratoru piestrāde, lai gan minētajā īstenošanas lēmumā minētā testēšanas metodoloģija ne nosaka, ne pieļauj veikt efektīvo maiņstrāvas ģeneratoru īpašu piestrādi ārpus sertifikācijas testa. |
| --- | --- |

(12)

Pamatojoties uz Daimler AG sniegto informāciju, Komisija konstatēja, ka atšķirības iemesls ir tas, kā sertifikācijas vajadzībām ir izmantota Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/158 minētā testēšanas metodoloģija. Konkrētāk, pirms sertifikācijas testa tika veikta efektīvo maiņstrāvas ģeneratoru piestrāde, lai gan minētajā īstenošanas lēmumā minētā testēšanas metodoloģija ne nosaka, ne pieļauj veikt efektīvo maiņstrāvas ģeneratoru īpašu piestrādi ārpus sertifikācijas testa.

| (13) | No Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. panta izriet, ka, lai ar inovatīvām tehnoloģijām panāktus CO2 ietaupījumus ņemtu vērā, aprēķinot ražotāja īpatnējās vidējās emisijas, minētajiem ietaupījumiem jāsniedz pārbaudīts ieguldījums CO2 samazināšanā, izmantojot testēšanas metodoloģiju, ar kuru iegūst pārbaudāmus, atkārtojamus un salīdzināmus rezultātus. Tā kā dažos Daimler AG ražotos transportlīdzekļos uzstādītu divu efektīvo maiņstrāvas ģeneratoru sertificētie CO2 ietaupījumi nav apstiprināti, veicot pārbaudi, kas pamatojas uz Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/158 minēto testēšanas metodoloģiju, sertificētie CO2 ietaupījumi, kas piešķirti šīm ekoinovācijām, kopā 0,292 g CO2/km, nebūtu jāņem vērā, aprēķinot Daimler AG vidējās īpatnējās emisijas. |
| --- | --- |

(13)

No Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. panta izriet, ka, lai ar inovatīvām tehnoloģijām panāktus CO2 ietaupījumus ņemtu vērā, aprēķinot ražotāja īpatnējās vidējās emisijas, minētajiem ietaupījumiem jāsniedz pārbaudīts ieguldījums CO2 samazināšanā, izmantojot testēšanas metodoloģiju, ar kuru iegūst pārbaudāmus, atkārtojamus un salīdzināmus rezultātus. Tā kā dažos Daimler AG ražotos transportlīdzekļos uzstādītu divu efektīvo maiņstrāvas ģeneratoru sertificētie CO2 ietaupījumi nav apstiprināti, veicot pārbaudi, kas pamatojas uz Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/158 minēto testēšanas metodoloģiju, sertificētie CO2 ietaupījumi, kas piešķirti šīm ekoinovācijām, kopā 0,292 g CO2/km, nebūtu jāņem vērā, aprēķinot Daimler AG vidējās īpatnējās emisijas.

| (14) | Vērtības attiecībā uz ražotāja rezultātiem, kas apstiprinātas vai grozītas ar šo lēmumu, var pārskatīt, ja attiecīgās nacionālās iestādes apstiprina pārkāpumus saistībā ar CO2 emisiju vērtībām, kas sniegtas, lai noteiktu, vai ražotājs ir sasniedzis īpatnējo emisiju mērķrādītāju, |
| --- | --- |

(14)

Vērtības attiecībā uz ražotāja rezultātiem, kas apstiprinātas vai grozītas ar šo lēmumu, var pārskatīt, ja attiecīgās nacionālās iestādes apstiprina pārkāpumus saistībā ar CO2 emisiju vērtībām, kas sniegtas, lai noteiktu, vai ražotājs ir sasniedzis īpatnējo emisiju mērķrādītāju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Vērtības attiecībā uz ražotāju rezultātiem, kas apstiprinātas vai grozītas katram vieglo pasažieru automobiļu ražotājam un katrai šādu ražotāju grupai attiecībā uz 2017. kalendāro gadu, ir norādītas I pielikumā.

2.   Vērtības attiecībā uz Audi AG, Audi Hungaria Motor Kft, Bugatti Automotive S.A.S, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. un Volkswagen AG, kas apstiprinātas vai grozītas attiecībā uz 2014., 2015. un 2016. kalendāro gadu, ir norādītas II pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts šādiem individuāliem ražotājiem un grupām, kas izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 7. pantu:

| 1) | Adidor Voitures SAS |
| --- | --- |
| 2/4 Rue Hans List |
| 78290 Croissy-sur-Seine |
| Francija |

1)

Adidor Voitures SAS

2/4 Rue Hans List

78290 Croissy-sur-Seine

Francija

| 2) | Alfa Romeo S.P.A. |
| --- | --- |
| Gate 8 – Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47 |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itālija |

2)

Alfa Romeo S.P.A.

Gate 8 – Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itālija

| 3) | Alpina Burkard Bovensiepen GmbH & Co. KG |
| --- | --- |
| Alpenstraße 35–37 |
| 86807 Buchloe |
| Vācija |

3)

Alpina Burkard Bovensiepen GmbH & Co. KG

Alpenstraße 35–37

86807 Buchloe

Vācija

| 4) | Société des Automobiles Alpine SAS |
| --- | --- |
| 1 Avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Francija |

4)

Société des Automobiles Alpine SAS

1 Avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Francija

| 5) | Aston Martin Lagonda Ltd |
| --- | --- |
| Gaydon Engineering Centre |
| Banbury Road |
| Gaydon Warwickshire |
| CV35 0DB |
| Apvienotā Karaliste |

5)

Aston Martin Lagonda Ltd

Gaydon Engineering Centre

Banbury Road

Gaydon Warwickshire

CV35 0DB

Apvienotā Karaliste

| 6) | Audi AG |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Vācija |

6)

Audi AG

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Vācija

| 7) | Audi Hungaria Motor Kft. |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Vācija |

7)

Audi Hungaria Motor Kft.

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Vācija

| 8) | Automobiles Citroen |
| --- | --- |
| 7, rue Henri Sainte-Claire Deville |
| 92500 Rueil-Malmaison |
| Francija |

8)

Automobiles Citroen

7, rue Henri Sainte-Claire Deville

92500 Rueil-Malmaison

Francija

| 9) | Automobiles Peugeot |
| --- | --- |
| 7, rue Henri Sainte-Claire Deville |
| 92500 Rueil-Malmaison |
| Francija |

9)

Automobiles Peugeot

7, rue Henri Sainte-Claire Deville

92500 Rueil-Malmaison

Francija

| 10) | AVTOVAZ JSC

  Pārstāvis Savienībā:






  CS AUTOLADA |
| --- | --- |
| 211 Konevova |
| 130 00 Prague 3 |
| Čehija |

10)

AVTOVAZ JSC

Pārstāvis Savienībā:

CS AUTOLADA

211 Konevova

130 00 Prague 3

Čehija

| 11) | Bee Bee Automotive |
| --- | --- |
| 182 RT Beaugé |
| 72700 Rouillon |
| Francija |

11)

Bee Bee Automotive

182 RT Beaugé

72700 Rouillon

Francija

| 12) | Bentley Motors Ltd |
| --- | --- |
| Pyms Lane |
| Crewe |
| Cheshire |
| CW1 3PL |
| Apvienotā Karaliste |

12)

Bentley Motors Ltd

Pyms Lane

Crewe

Cheshire

CW1 3PL

Apvienotā Karaliste

| 13) | BLUECAR SAS |
| --- | --- |
| 31–32 quai de Dion Bouton |
| 92800 Puteaux |
| Francija |

13)

BLUECAR SAS

31–32 quai de Dion Bouton

92800 Puteaux

Francija

| 14) | Bayerische Motoren Werke AG |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Vācija |

14)

Bayerische Motoren Werke AG

Petuelring 130

80788 München

Vācija

| 15) | BMW M GmbH |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Vācija |

15)

BMW M GmbH

Petuelring 130

80788 München

Vācija

| 16) | Bugatti Automobiles SAS |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Vācija |

16)

Bugatti Automobiles SAS

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Vācija

| 17) | BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED

  Pārstāvis Savienībā:






  BYD Europe B.V. |
| --- | --- |
| 's-Gravelandseweg 256 |
| 3125 BK Schiedam |
| Nīderlande |

17)

BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED

Pārstāvis Savienībā:

BYD Europe B.V.

's-Gravelandseweg 256

3125 BK Schiedam

Nīderlande

| 18) | Caterham Cars Ltd |
| --- | --- |
| 2 Kennet Road Dartford |
| Kent |
| DA1 4QN |
| Apvienotā Karaliste |

18)

Caterham Cars Ltd

2 Kennet Road Dartford

Kent

DA1 4QN

Apvienotā Karaliste

| 19) | Chevrolet Italia S.p.A. |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Vācija |

19)

Chevrolet Italia S.p.A.

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Vācija

| 20) | FCA US LLC

  Pārstāvis Savienībā:






  Fiat Chrysler Automobiles |
| --- | --- |
| Gate 8 – Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47 |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itālija |

20)

FCA US LLC

Pārstāvis Savienībā:

Fiat Chrysler Automobiles

Gate 8 – Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itālija

| 21) | CNG-Technik GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

21)

CNG-Technik GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 22) | Automobile Dacia SA |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Francija |

22)

Automobile Dacia SA

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Francija

| 23) | Daimler AG |
| --- | --- |
| F403, EA/R |
| 70546 Stuttgart |
| Vācija |

23)

Daimler AG

F403, EA/R

70546 Stuttgart

Vācija

| 24) | Donkervoort Automobielen BV |
| --- | --- |
| Pascallaan 96 |
| 8218 NJ Lelystad |
| Nīderlande |

24)

Donkervoort Automobielen BV

Pascallaan 96

8218 NJ Lelystad

Nīderlande

| 25) | Dr Motor Company Srl |
| --- | --- |
| S.S. 85, Venafrana km 37.500 |
| 86070 Macchia d'Isernia |
| Itālija |

25)

Dr Motor Company Srl

S.S. 85, Venafrana km 37.500

86070 Macchia d'Isernia

Itālija

| 26) | Ferrari S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Emilia Est 1163 |
| 41122 Modena |
| Itālija |

26)

Ferrari S.p.A.

Via Emilia Est 1163

41122 Modena

Itālija

| 27) | FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Gate 8 – Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47 |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itālija |

27)

FCA Italy S.p.A.

Gate 8 – Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itālija

| 28) | Ford India Private Ltd

  Pārstāvis Savienībā:






  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

28)

Ford India Private Ltd

Pārstāvis Savienībā:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 29) | Ford Motor Company |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

29)

Ford Motor Company

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 30) | Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

30)

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 31) | General Motors Holdings LLC

  Pārstāvis Savienībā:






  KnowMotive |
| --- | --- |
| Bouwhuispad 1 |
| 8121 PX Olst |
| Nīderlande |

31)

General Motors Holdings LLC

Pārstāvis Savienībā:

KnowMotive

Bouwhuispad 1

8121 PX Olst

Nīderlande

| 32) | GM Korea Company

  Pārstāvis Savienībā:






  Adam Opel GmbH |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Vācija |

32)

GM Korea Company

Pārstāvis Savienībā:

Adam Opel GmbH

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Vācija

| 33) | Great Wall Motor Company Ltd

  Pārstāvis Savienībā:






  Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH |
| --- | --- |
| Otto-Hahn-Str. 5 |
| 63128 Dietzenbach |
| Vācija |

33)

Great Wall Motor Company Ltd

Pārstāvis Savienībā:

Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH

Otto-Hahn-Str. 5

63128 Dietzenbach

Vācija

| 34) | Honda Automobile (China) Co., Ltd

  Pārstāvis Savienībā:






  Honda Motor Europe Ltd |
| --- | --- |
| Cain Road |
| Bracknell |
| Berkshire |
| RG12 1HL |
| Apvienotā Karaliste |

34)

Honda Automobile (China) Co., Ltd

Pārstāvis Savienībā:

Honda Motor Europe Ltd

Cain Road

Bracknell

Berkshire

RG12 1HL

Apvienotā Karaliste

| 35) | Honda Motor Co., Ltd

  Pārstāvis Savienībā:






  Honda Motor Europe Ltd |
| --- | --- |
| Cain Road |
| Bracknell |
| Berkshire |
| RG12 1HL |
| Apvienotā Karaliste |

35)

Honda Motor Co., Ltd

Pārstāvis Savienībā:

Honda Motor Europe Ltd

Cain Road

Bracknell

Berkshire

RG12 1HL

Apvienotā Karaliste

| 36) | Honda Turkiye A.S.

  Pārstāvis Savienībā:






  Honda Motor Europe Ltd |
| --- | --- |
| Cain Road |
| Bracknell |
| Berkshire |
| RG12 1HL |
| Apvienotā Karaliste |

36)

Honda Turkiye A.S.

Pārstāvis Savienībā:

Honda Motor Europe Ltd

Cain Road

Bracknell

Berkshire

RG12 1HL

Apvienotā Karaliste

| 37) | Honda of the UK Manufacturing Ltd |
| --- | --- |
| Honda Motor Europe Ltd |
| Cain Road |
| Bracknell |
| Berkshire |
| RG12 1HL |
| Apvienotā Karaliste |

37)

Honda of the UK Manufacturing Ltd

Honda Motor Europe Ltd

Cain Road

Bracknell

Berkshire

RG12 1HL

Apvienotā Karaliste

| 38) | Hyundai Motor Company

  Pārstāvis Savienībā:






  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

38)

Hyundai Motor Company

Pārstāvis Savienībā:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 39) | Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.

  Pārstāvis Savienībā:






  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

39)

Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.

Pārstāvis Savienībā:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 40) | Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o. |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

40)

Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o.

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 41) | Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

41)

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 42) | Hyundai Motor India Ltd

  Pārstāvis Savienībā:






  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

42)

Hyundai Motor India Ltd

Pārstāvis Savienībā:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 43) | Jaguar Land Rover Ltd |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry CV3 4LF |
| Apvienotā Karaliste |

43)

Jaguar Land Rover Ltd

Abbey Road

Whitley

Coventry CV3 4LF

Apvienotā Karaliste

| 44) | KIA Motors Corporation

  Pārstāvis Savienībā:






  Kia Motors Europe GmbH |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Vācija |

44)

KIA Motors Corporation

Pārstāvis Savienībā:

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Vācija

| 45) | KIA Motors Slovakia s.r.o. |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Vācija |

45)

KIA Motors Slovakia s.r.o.

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Vācija

| 46) | Koenigsegg Automotive AB |
| --- | --- |
| Valhall Park |
| 262 74 Angelholm |
| Zviedrija |

46)

Koenigsegg Automotive AB

Valhall Park

262 74 Angelholm

Zviedrija

| 47) | KTM-Sportmotorcycle AG |
| --- | --- |
| Stallhofnerstrasse 3 |
| 5230 Mattighofen |
| Austrija |

47)

KTM-Sportmotorcycle AG

Stallhofnerstrasse 3

5230 Mattighofen

Austrija

| 48) | LADA Automobile GmbH |
| --- | --- |
| Erlengrund 7–11 |
| 21614 Buxtehude |
| Vācija |

48)

LADA Automobile GmbH

Erlengrund 7–11

21614 Buxtehude

Vācija

| 49) | Automobili Lamborghini S.p.A. |
| --- | --- |
| via Modena 12 |
| 40019 Sant'Agata Bolognese (BO) |
| Itālija |

49)

Automobili Lamborghini S.p.A.

via Modena 12

40019 Sant'Agata Bolognese (BO)

Itālija

| 50) | Lotus Cars Ltd |
| --- | --- |
| Hethel Norwich |
| Norfolk |
| NR14 8EZ |
| Apvienotā Karaliste |

50)

Lotus Cars Ltd

Hethel Norwich

Norfolk

NR14 8EZ

Apvienotā Karaliste

| 51) | Magyar Suzuki Corporation Ltd |
| --- | --- |
| 2500 Esztergom |
| Schweidel Jozsef U52 |
| Ungārija |

51)

Magyar Suzuki Corporation Ltd

2500 Esztergom

Schweidel Jozsef U52

Ungārija

| 52) | Mahindra & Mahindra Ltd

  Pārstāvis Savienībā:






  Mahindra Europe S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Cancelliera 35 |
| 00040 Ariccia (Roma) |
| Itālija |

52)

Mahindra & Mahindra Ltd

Pārstāvis Savienībā:

Mahindra Europe S.r.l.

Via Cancelliera 35

00040 Ariccia (Roma)

Itālija

| 53) | MAN Truck & Bus AG |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Vācija |

53)

MAN Truck & Bus AG

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Vācija

| 54) | Maruti Suzuki India Ltd

  Pārstāvis Savienībā:






  Magyar Suzuki Corporation Ltd |
| --- | --- |
| 2500 Esztergom |
| Schweidel Jozsef U52 |
| Ungārija |

54)

Maruti Suzuki India Ltd

Pārstāvis Savienībā:

Magyar Suzuki Corporation Ltd

2500 Esztergom

Schweidel Jozsef U52

Ungārija

| 55) | Maserati S.p.A. |
| --- | --- |
| Viale Ciro Menotti 322 |
| 41122 Modena |
| Itālija |

55)

Maserati S.p.A.

Viale Ciro Menotti 322

41122 Modena

Itālija

| 56) | Mazda Motor Corporation

  Pārstāvis Savienībā:






  Mazda Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| European R&D Centre |
| Hiroshimastr 1 |
| 61440 Oberursel/Ts |
| Vācija |

56)

Mazda Motor Corporation

Pārstāvis Savienībā:

Mazda Motor Europe GmbH

European R&D Centre

Hiroshimastr 1

61440 Oberursel/Ts

Vācija

| 57) | McLaren Automotive Ltd |
| --- | --- |
| Chertsey Road |
| Woking |
| Surrey GU21 4YH |
| Apvienotā Karaliste |

57)

McLaren Automotive Ltd

Chertsey Road

Woking

Surrey GU21 4YH

Apvienotā Karaliste

| 58) | Mercedes-AMG GmbH |
| --- | --- |
| F403, EA/R |
| 70546 Stuttgart |
| Vācija |

58)

Mercedes-AMG GmbH

F403, EA/R

70546 Stuttgart

Vācija

| 59) | MG Motor UK Ltd |
| --- | --- |
| International HQ |
| Q Gate |
| Low Hill Lane |
| Birmingham |
| B31 2BQ |
| Apvienotā Karaliste |

59)

MG Motor UK Ltd

International HQ

Q Gate

Low Hill Lane

Birmingham

B31 2BQ

Apvienotā Karaliste

| 60) | Mitsubishi Motors Corporation MMC

  Pārstāvis Savienībā:






  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Nīderlande |

60)

Mitsubishi Motors Corporation MMC

Pārstāvis Savienībā:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Nīderlande

| 61) | Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Nīderlande |

61)

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Nīderlande

| 62) | Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd MMTh

  Pārstāvis Savienībā:






  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Nīderlande |

62)

Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd MMTh

Pārstāvis Savienībā:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Nīderlande

| 63) | Morgan Technologies Ltd |
| --- | --- |
| Pickersleigh Road Malvern Link |
| Worcestershire |
| WR14 2LL |
| Apvienotā Karaliste |

63)

Morgan Technologies Ltd

Pickersleigh Road Malvern Link

Worcestershire

WR14 2LL

Apvienotā Karaliste

| 64) | Nissan International SA

  Pārstāvis Savienībā:






  Renault Nissan Representation Office |
| --- | --- |
| Av des Arts 40 |
| 1040 Bruxelles |
| Beļģija |

64)

Nissan International SA

Pārstāvis Savienībā:

Renault Nissan Representation Office

Av des Arts 40

1040 Bruxelles

Beļģija

| 65) | Noble Automotive Ltd |
| --- | --- |
| 24a Centurion Way |
| Meridian Business Park |
| Leicester LE19 1WH |
| Apvienotā Karaliste |

65)

Noble Automotive Ltd

24a Centurion Way

Meridian Business Park

Leicester LE19 1WH

Apvienotā Karaliste

| 66) | Adam Opel GmbH |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Vācija |

66)

Adam Opel GmbH

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Vācija

| 67) | Opel Automobile GmbH |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Vācija |

67)

Opel Automobile GmbH

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Vācija

| 68) | Pagani Automobili S.p.A. |
| --- | --- |
| Via dell' Artigianato 5 |
| 41018 San Cesario sul Panaro (Modena) |
| Itālija |

68)

Pagani Automobili S.p.A.

Via dell' Artigianato 5

41018 San Cesario sul Panaro (Modena)

Itālija

| 69) | Perodua UK Limited |
| --- | --- |
| Dorney House |
| 46–48a High Street |
| Buckinghamshire |
| SL1 7JP |
| Apvienotā Karaliste |

69)

Perodua UK Limited

Dorney House

46–48a High Street

Buckinghamshire

SL1 7JP

Apvienotā Karaliste

| 70) | PGO Automobiles |
| --- | --- |
| ZA de la pyramide |
| 30380 SAINT CHRISTOL les Alès |
| Francija |

70)

PGO Automobiles

ZA de la pyramide

30380 SAINT CHRISTOL les Alès

Francija

| 71) | Dr Ing hc F Porsche AG |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Vācija |

71)

Dr Ing hc F Porsche AG

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Vācija

| 72) | PSA Automobiles SA |
| --- | --- |
| 2–10 boulevard de l'Europe |
| 78300 Paris |
| Francija |

72)

PSA Automobiles SA

2–10 boulevard de l'Europe

78300 Paris

Francija

| 73) | Quattro GmbH |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Vācija |

73)

Quattro GmbH

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Vācija

| 74) | Radical Motorsport Ltd |
| --- | --- |
| 24 Ivatt Way Business Park |
| Westwood |
| Peterborough |
| PE3 7PG |
| Apvienotā Karaliste |

74)

Radical Motorsport Ltd

24 Ivatt Way Business Park

Westwood

Peterborough

PE3 7PG

Apvienotā Karaliste

| 75) | Renault S.A.S. |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Francija |

75)

Renault S.A.S.

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Francija

| 76) | Renault Trucks |
| --- | --- |
| 99 Route de Lyon |
| TER L10 0 01 |
| 69802 Saint Priest Cedex |
| Francija |

76)

Renault Trucks

99 Route de Lyon

TER L10 0 01

69802 Saint Priest Cedex

Francija

| 77) | Rolls-Royce Motor Cars Ltd |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Vācija |

77)

Rolls-Royce Motor Cars Ltd

Petuelring 130

80788 München

Vācija

| 78) | Seat SA |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Vācija |

78)

Seat SA

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Vācija

| 79) | Secma S.A.S. |
| --- | --- |
| Rue Denfert Rochereau |
| 59580 Aniche |
| Francija |

79)

Secma S.A.S.

Rue Denfert Rochereau

59580 Aniche

Francija

| 80) | Skoda Auto AS |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Vācija |

80)

Skoda Auto AS

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Vācija

| 81) | SsangYong Motor Company

  Pārstāvis Savienībā:






  SsangYong Motor Europe Office |
| --- | --- |
| Herriotstrasse 1 |
| 60528 Frankfurt am Main |
| Vācija |

81)

SsangYong Motor Company

Pārstāvis Savienībā:

SsangYong Motor Europe Office

Herriotstrasse 1

60528 Frankfurt am Main

Vācija

| 82) | Subaru Cooperation

  Pārstāvis Savienībā:






  SUBARU EUROPE N.V./S.A |
| --- | --- |
| Leuvensesteenweg 555 B/8 |
| 1930 Zaventem |
| Beļģija |

82)

Subaru Cooperation

Pārstāvis Savienībā:

SUBARU EUROPE N.V./S.A

Leuvensesteenweg 555 B/8

1930 Zaventem

Beļģija

| 83) | Suzuki Motor Corporation

  Pārstāvis Savienībā:






  Magyar Suzuki Corporation Ltd |
| --- | --- |
| 2500 Esztergom |
| Schweidel Jozsef U52 |
| Ungārija |

83)

Suzuki Motor Corporation

Pārstāvis Savienībā:

Magyar Suzuki Corporation Ltd

2500 Esztergom

Schweidel Jozsef U52

Ungārija

| 84) | Suzuki Motor Thailand Co. Ltd

  Pārstāvis Savienībā:






  Magyar Suzuki Corporation Ltd |
| --- | --- |
| 2500 Esztergom |
| Schweidel Jozsef U52 |
| Ungārija |

84)

Suzuki Motor Thailand Co. Ltd

Pārstāvis Savienībā:

Magyar Suzuki Corporation Ltd

2500 Esztergom

Schweidel Jozsef U52

Ungārija

| 85) | Tecno Meccanica Imola SPA

  Pārstāvis Savienībā:






  Via Selice Provinciale 42/E |
| --- | --- |
| 40026 Imola |
| Bologna |
| Itālija |

85)

Tecno Meccanica Imola SPA

Pārstāvis Savienībā:

Via Selice Provinciale 42/E

40026 Imola

Bologna

Itālija

| 86) | Tesla Motors Ltd

  Pārstāvis Savienībā:






  Tesla Motors NL |
| --- | --- |
| 7–9 Atlasstraat |
| 5047 RG Tilburg |
| Nīderlande |

86)

Tesla Motors Ltd

Pārstāvis Savienībā:

Tesla Motors NL

7–9 Atlasstraat

5047 RG Tilburg

Nīderlande

| 87) | Toyota Motor Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget 60 |
| 1140 Brussels |
| Beļģija |

87)

Toyota Motor Europe NV/SA

Avenue du Bourget 60

1140 Brussels

Beļģija

| 88) | Volkswagen AG |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Vācija |

88)

Volkswagen AG

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Vācija

| 89) | Volvo Car Corporation |
| --- | --- |
| VAK building |
| Assar Gabrielssons väg |
| 405 31 Göteborg |
| Zviedrija |

89)

Volvo Car Corporation

VAK building

Assar Gabrielssons väg

405 31 Göteborg

Zviedrija

| 90) | Grupa: BMW Group |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 Munich |
| Vācija |

90)

Grupa: BMW Group

Petuelring 130

80788 Munich

Vācija

| 91) | Grupa: Daimler AG |
| --- | --- |
| F403, EA/R |
| 70546 Stuttgart |
| Vācija |

91)

Grupa: Daimler AG

F403, EA/R

70546 Stuttgart

Vācija

| 92) | Grupa: FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| C.so Settembrini, 40 |
| Gate 8 – Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47 |
| 10135 Torino |
| Itālija |

92)

Grupa: FCA Italy S.p.A.

C.so Settembrini, 40

Gate 8 – Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47

10135 Torino

Itālija

| 93) | Grupa: Ford-Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry Ford Strasse 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

93)

Grupa: Ford-Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry Ford Strasse 1

50735 Köln

Vācija

| 94) | Grupa: General Motors |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Vācija |

94)

Grupa: General Motors

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Vācija

| 95) | Grupa: Honda Motor Europe Ltd |
| --- | --- |
| 470 London Road Slough |
| Berkshire SL3 8QY |
| Apvienotā Karaliste |

95)

Grupa: Honda Motor Europe Ltd

470 London Road Slough

Berkshire SL3 8QY

Apvienotā Karaliste

| 96) | Grupa: Hyundai |
| --- | --- |
| Hyundai Motor Europe GmbH |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

96)

Grupa: Hyundai

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 97) | Grupa: Kia |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Vācija |

97)

Grupa: Kia

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Vācija

| 98) | Grupa: Mitsubishi Motors |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Nīderlande |

98)

Grupa: Mitsubishi Motors

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Nīderlande

| 99) | Grupa: Renault |
| --- | --- |
| 1 Avenue du Golf |
| 78288 |
| Guyancourt Cedex |
| Francija |

99)

Grupa: Renault

1 Avenue du Golf

78288

Guyancourt Cedex

Francija

| 100) | Grupa: Suzuki |
| --- | --- |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Vācija |

100)

Grupa: Suzuki

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Vācija

| 101) | Grupa: Tata Motors Ltd, Jaguar Cars Ltd, Land Rover |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry CV3 4LF |
| Apvienotā Karaliste |

101)

Grupa: Tata Motors Ltd, Jaguar Cars Ltd, Land Rover

Abbey Road

Whitley

Coventry CV3 4LF

Apvienotā Karaliste

| 102) | VW Group PC |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Vācija |

102)

VW Group PC

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Vācija

Briselē, 2019. gada 3. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  
  OV L 140, 5.6.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 25. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 725/2011, ar ko izveido procedūru inovatīvu tehnoloģiju apstiprināšanai un sertificēšanai, lai samazinātu CO2 emisijas no vieglajiem automobiļiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (OV L 194, 26.7.2011., 19. lpp.).

2

2

(3)  Komisijas 2013. gada 27. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/341/ES par Valeo Efficient Generation Alternator apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem automobiļiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (OV L 179, 29.6.2013., 98. lpp.).

3

Valeo Efficient Generation Alternator

2

(4)  Komisijas 2015. gada 30. janvāra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/158 par divu Robert Bosch GmbH augstas efektivitātes maiņstrāvas ģeneratoru apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem automobiļiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (OV L 26, 31.1.2015., 31. lpp.).

4

Robert Bosch GmbH

2

---

I PIELIKUMS

1. tabula

Vērtības attiecībā uz ražotāju rezultātiem, kas apstiprinātas vai grozītas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 5. punkta otro daļu – 2017. kalendārajam gadam

| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražotāja nosaukums | Grupas un atkāpes | Reģistrāciju skaits | Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %) | Īpatnējo emisiju mērķrādītājs | Attālums līdz mērķrādītājam | Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts | Vidējā masa | Ar ekoinovācijām iegūtie CO2 ietaupījumi | Vidējās CO2 emisijas (100 %) |
| ADIDOR VOITURES SAS | DMD | 42 | 159,000 | | | | 1 300,00 | | 159,000 |
| ALFA ROMEO SPA | P3 | 82 132 | 120,506 | 133,388 | – 12,882 | – 12,884 | 1 466,54 | | 120,506 |
| ALPINA BURKARD BOVENSIEPEN GMBH E CO KG | DMD | 486 | 179,021 | | | | 1 874,76 | | 179,021 |
| SOCIETE DES AUTOMOBILES ALPINE | | 7 | 137,000 | 119,425 | 17,575 | 17,575 | 1 161,00 | | 137,000 |
| ASTON MARTIN LAGONDA LTD | D | 2 174 | 289,245 | 299,000 | – 9,755 | – 9,755 | 1 873,04 | | 289,245 |
| AUDI AG | P13 | 776 701 | 124,527 | 137,686 | – 13,159 | – 13,159 | 1 560,59 | | 124,527 |
| AUDI HUNGARIA MOTOR KFT | P13 | 7 743 | 145,060 | 129,957 | 15,103 | 15,103 | 1 391,47 | | 145,060 |
| AUTOMOBILES CITROEN | | 626 876 | 105,584 | 122,062 | – 16,478 | – 16,478 | 1 218,71 | | 105,584 |
| AUTOMOBILES PEUGEOT | | 949 417 | 104,533 | 123,476 | – 18,943 | – 18,943 | 1 249,64 | | 104,533 |
| AVTOVAZ JSC | P10 | 3 767 | 171,997 | 121,641 | 50,356 | 50,356 | 1 209,50 | | 171,997 |
| BEE BEE AUTOMOTIVE | DMD | 4 | 0,000 | | | | 763,50 | | 0,000 |
| BENTLEY MOTORS LTD | D | 3 439 | 267,428 | 287,000 | – 19,572 | – 19,572 | 2 514,71 | | 267,428 |
| BLUECAR SAS | DMD | 340 | 0,000 | | | | 1 455,68 | | 0,000 |
| BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG | P1 | 965 330 | 120,794 | 138,061 | – 17,267 | – 17,267 | 1 568,78 | 0,173 | 120,967 |
| BMW M GMBH | P1 | 17 246 | 160,703 | 141,478 | 19,225 | 19,225 | 1 643,57 | 0,205 | 160,908 |
| BUGATTI AUTOMOBILES SAS | P13 | 13 | 517,769 | 160,949 | 356,820 | 356,820 | 2 069,62 | | 517,769 |
| BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED | DMD | 1 | 0,000 | | | | 2 495,00 | | 0,000 |
| CATERHAM CARS LIMITED | DMD | 119 | 141,975 | | | | 620,76 | | 141,975 |
| CHEVROLET ITALIA SPA | P5 | 2 | 119,000 | 107,040 | 11,960 | 11,960 | 890,00 | | 119,000 |
| FCA US LLC | P3 | 104 206 | 141,530 | 140,371 | 1,159 | 1,157 | 1 619,33 | | 141,530 |
| CNG-TECHNIK GMBH | P4 | 517 | 162,714 | 137,815 | 24,899 | 24,899 | 1 563,40 | | 162,714 |
| AUTOMOBILE DACIA SA | P10 | 456 291 | 117,496 | 121,287 | – 3,791 | – 3,792 | 1 201,74 | | 117,496 |
| DAIMLER AG | P2 | 959 295 | 126,672 | 139,684 | – 13,304 | – 13,306 | 1 604,30 | 0,087 | 126,759 |
| DONKERVOORT AUTOMOBIELEN BV | DMD | 6 | 178,000 | | | | 865,00 | | 178,000 |
| DR MOTOR COMPANY SRL | DMD | 410 | 151,634 | | | | 1 257,80 | | 151,634 |
| FERRARI SPA | D | 2 578 | 282,772 | 290,000 | – 7,228 | – 7,228 | 1 732,75 | | 282,772 |
| FCA ITALY SPA | P3 | 789 688 | 116,079 | 120,190 | – 4,111 | – 4,112 | 1 177,74 | | 116,079 |
| FORD INDIA PRIVATE LIMITED | P4 | 35 037 | 113,770 | 114,631 | – 0,861 | – 0,861 | 1 056,10 | | 113,770 |
| FORD MOTOR COMPANY | P4 | 19 185 | 205,214 | 149,988 | 55,226 | 55,219 | 1 829,77 | | 205,214 |
| FORD-WERKE GMBH | P4 | 969 899 | 119,360 | 130,121 | – 10,761 | – 10,764 | 1 395,05 | | 119,360 |
| GENERAL MOTORS HOLDINGS LLC | P5 | 2 478 | 260,976 | 151,809 | 109,167 | 109,167 | 1 869,62 | | 260,976 |
| GM KOREA COMPANY | P5 | 6 | 139,500 | 136,166 | 3,334 | 3,334 | 1 527,33 | | 139,500 |
| GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED | DMD | 2 | 214,500 | | | | 1 735,50 | | 214,500 |
| HONDA AUTOMOBILE CHINA CO LTD | P6 | 1 | 125,000 | 117,643 | 7,357 | 7,357 | 1 122,00 | | 125,000 |
| HONDA MOTOR CO LTD | P6 | 72 149 | 119,922 | 124,126 | – 4,204 | – 4,204 | 1 263,86 | 0,062 | 119,984 |
| HONDA TURKIYE AS | P6 | 766 | 138,168 | 128,157 | 10,011 | 10,011 | 1 352,07 | 0,174 | 138,342 |
| HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD | P6 | 58 701 | 135,935 | 135,678 | 0,257 | 0,257 | 1 516,64 | 0,003 | 135,938 |
| HYUNDAI MOTOR COMPANY | P7 | 89 118 | 115,397 | 133,556 | – 18,159 | – 18,159 | 1 470,21 | | 115,397 |
| HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE TICARET AS | P7 | 172 602 | 113,695 | 115,302 | – 1,607 | – 1,607 | 1 070,77 | | 113,695 |
| HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO | P7 | 235 459 | 131,628 | 132,985 | – 1,357 | – 1,357 | 1 457,71 | | 131,628 |
| HYUNDAI MOTOR EUROPE GMBH | P7 | 256 | 111,055 | 134,884 | – 23,829 | – 23,829 | 1 499,28 | | 111,055 |
| HYUNDAI MOTOR INDIA LTD | P7 | 3 | 134,667 | 114,703 | 19,964 | 19,964 | 1 057,67 | | 134,667 |
| JAGUAR LAND ROVER LIMITED | P12/ND | 229 124 | 151,667 | 178,025 | – 26,358 | – 26,358 | 1 953,18 | | 151,667 |
| KIA MOTORS CORPORATION | P8 | 299 233 | 113,941 | 127,350 | – 13,409 | – 13,409 | 1 334,42 | | 113,941 |
| KIA MOTORS SLOVAKIA SRO | P8 | 156 263 | 132,944 | 132,392 | 0,552 | 0,552 | 1 444,74 | | 132,944 |
| KOENIGSEGG AUTOMOTIVE AB | DMD | 3 | 381,000 | | | | 1 442,00 | | 381,000 |
| KTM-SPORTMOTORCYCLE AG | DMD | 27 | 191,667 | | | | 886,11 | | 191,667 |
| LADA AUTOMOBILE GMBH | DMD | 917 | 216,000 | | | | 1 285,15 | | 216,000 |
| AUTOMOBILI LAMBORGHINI SPA | D | 897 | 320,896 | 316,000 | 4,896 | 4,815 | 1 682,85 | | 320,896 |
| LOTUS CARS LIMITED | D | 704 | 204,964 | 225,000 | – 20,036 | – 20,036 | 1 150,01 | | 204,964 |
| MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD | P11/ND | 111 790 | 121,564 | 123,114 | – 1,550 | – 1,552 | 1 221,97 | | 121,564 |
| MAHINDRA & MAHINDRA LTD | DMD | 410 | 187,344 | | | | 1 986,61 | | 187,344 |
| MAN TRUCK & BUS AG | P13 | 3 | 194,000 | 169,299 | 24,701 | 24,701 | 2 252,33 | | 194,000 |
| MARUTI SUZUKI INDIA LTD | P11/ND | 19 780 | 100,060 | 123,114 | – 23,054 | – 23,054 | 957,15 | | 100,060 |
| MASERATI SPA | D | 8 715 | 199,485 | 242,000 | – 42,515 | – 42,515 | 2 150,33 | | 199,485 |
| MAZDA MOTOR CORPORATION | ND | 215 697 | 130,745 | 129,426 | 1,319 | 1,319 | 1 324,24 | 0,026 | 130,771 |
| MCLAREN AUTOMOTIVE LIMITED | D | 790 | 252,158 | 270,000 | – 17,842 | – 17,842 | 1 525,91 | | 252,158 |
| MERCEDES-AMG GMBH | P2 | 2 111 | 241,227 | 142,677 | 98,550 | 98,550 | 1 669,80 | | 241,227 |
| MG MOTOR UK LIMITED | D | 4 385 | 128,122 | 146,000 | – 17,878 | – 17,878 | 1 301,50 | | 128,122 |
| MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC | P9 | 75 724 | 125,682 | 138,791 | – 13,109 | – 13,109 | 1 584,76 | | 125,682 |
| MITSUBISHI MOTORS EUROPE BV MME | P9 | 9 | 135,000 | 127,377 | 7,623 | 7,623 | 1 335,00 | | 135,000 |
| MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH | P9 | 29 213 | 96,637 | 108,541 | – 11,904 | – 11,904 | 922,84 | | 96,637 |
| MORGAN TECHNOLOGIES LTD | DMD | 415 | 194,535 | | | | 1 083,06 | | 194,535 |
| NISSAN INTERNATIONAL SA | | 562 522 | 116,915 | 128,675 | – 11,760 | – 11,760 | 1 363,41 | | 116,915 |
| NOBLE AUTOMOTIVE LTD | D | 2 | 335,500 | | | | 1 416,00 | | 335,500 |
| ADAM OPEL GMBH | P5 | 748 316 | 123,837 | 127,333 | – 3,496 | – 3,496 | 1 334,05 | | 123,837 |
| OPEL AUTOMOBILE GMBH | | 168 684 | 123,572 | 127,263 | – 3,691 | – 3,691 | 1 332,52 | 0,006 | 123,578 |
| PAGANI AUTOMOBILI SPA | DMD | 2 | 343,000 | | | | 1 340,00 | | 343,000 |
| PERODUA UK LIMITED | DMD | 1 | 137,000 | | | | 1 025,00 | | 137,000 |
| PGO AUTOMOBILES | DMD | 3 | 202,333 | | | | 1 281,67 | | 202,333 |
| PSA AUTOMOBILES SA | | 503 | 130,205 | 137,935 | – 7,730 | – 7,730 | 1 566,03 | | 130,205 |
| QUATTRO GMBH | P13 | 7 188 | 218,391 | 149,262 | 69,129 | 69,129 | 1 813,88 | | 218,391 |
| RADICAL MOTORSPORT LTD | DMD | 7 | 343,000 | | | | 1 148,00 | | 343,000 |
| RENAULT SAS | P10 | 1 171 619 | 106,280 | 126,441 | – 20,161 | – 20,162 | 1 314,53 | | 106,280 |
| RENAULT TRUCKS | DMD | 25 | 169,800 | | | | 2 200,84 | | 169,800 |
| ROLLS-ROYCE MOTOR CARS LTD | P1 | 600 | 329,247 | 181,831 | 147,416 | 147,416 | 2 526,56 | | 329,247 |
| SEAT SA | P13 | 386 597 | 117,749 | 124,835 | – 7,086 | – 7,087 | 1 279,38 | | 117,749 |
| SECMA SAS | DMD | 50 | 133,560 | | | | 686,86 | | 133,560 |
| SKODA AUTO AS | P13 | 660 580 | 115,948 | 126,105 | – 10,157 | – 10,255 | 1 307,18 | 0,023 | 115,971 |
| SSANGYONG MOTOR COMPANY | ND | 16 426 | 157,207 | 167,573 | – 10,366 | – 10,366 | 1 668,47 | | 157,207 |
| SUBARU CORPORATION | ND | 28 951 | 160,390 | 164,616 | – 4,226 | – 4,226 | 1 594,90 | | 160,390 |
| SUZUKI MOTOR CORPORATION | P11/ND | 78 324 | 114,500 | 123,114 | – 8,614 | – 8,614 | 964,30 | | 114,500 |
| SUZUKI MOTOR THAILAND CO LTD | P11/ND | 23 258 | 96,756 | 123,114 | – 26,358 | – 26,358 | 882,16 | | 96,756 |
| TECNO MECCANICA IMOLA SPA | DMD | 4 | 0,000 | | | | 749,50 | | 0,000 |
| TESLA MOTORS LTD | | 17 780 | 0,000 | 172,304 | – 172,304 | – 172,304 | 2 318,09 | | 0,000 |
| TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA | | 692 814 | 103,069 | 127,740 | – 24,671 | – 24,906 | 1 342,94 | | 103,069 |
| VOLKSWAGEN AG | P13 | 1 634 804 | 120,391 | 130,638 | – 10,247 | – 10,250 | 1 406,36 | | 120,391 |
| VOLVO CAR CORPORATION | | 277 748 | 124,437 | 146,260 | – 21,823 | – 21,823 | 1 748,19 | | 124,437 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

Ražotāja nosaukums

Grupas un atkāpes

Reģistrāciju skaits

Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %)

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs

Attālums līdz mērķrādītājam

Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts

Vidējā masa

Ar ekoinovācijām iegūtie CO2 ietaupījumi

Vidējās CO2 emisijas (100 %)

ADIDOR VOITURES SAS

DMD

42

159,000

1 300,00

159,000

ALFA ROMEO SPA

P3

82 132

120,506

133,388

– 12,882

– 12,884

1 466,54

120,506

ALPINA BURKARD BOVENSIEPEN GMBH E CO KG

DMD

486

179,021

1 874,76

179,021

SOCIETE DES AUTOMOBILES ALPINE

7

137,000

119,425

17,575

17,575

1 161,00

137,000

ASTON MARTIN LAGONDA LTD

D

2 174

289,245

299,000

– 9,755

– 9,755

1 873,04

289,245

AUDI AG

P13

776 701

124,527

137,686

– 13,159

– 13,159

1 560,59

124,527

AUDI HUNGARIA MOTOR KFT

P13

7 743

145,060

129,957

15,103

15,103

1 391,47

145,060

AUTOMOBILES CITROEN

626 876

105,584

122,062

– 16,478

– 16,478

1 218,71

105,584

AUTOMOBILES PEUGEOT

949 417

104,533

123,476

– 18,943

– 18,943

1 249,64

104,533

AVTOVAZ JSC

P10

3 767

171,997

121,641

50,356

50,356

1 209,50

171,997

BEE BEE AUTOMOTIVE

DMD

4

0,000

763,50

0,000

BENTLEY MOTORS LTD

D

3 439

267,428

287,000

– 19,572

– 19,572

2 514,71

267,428

BLUECAR SAS

DMD

340

0,000

1 455,68

0,000

BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG

P1

965 330

120,794

138,061

– 17,267

– 17,267

1 568,78

0,173

120,967

BMW M GMBH

P1

17 246

160,703

141,478

19,225

19,225

1 643,57

0,205

160,908

BUGATTI AUTOMOBILES SAS

P13

13

517,769

160,949

356,820

356,820

2 069,62

517,769

BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED

DMD

1

0,000

2 495,00

0,000

CATERHAM CARS LIMITED

DMD

119

141,975

620,76

141,975

CHEVROLET ITALIA SPA

P5

2

119,000

107,040

11,960

11,960

890,00

119,000

FCA US LLC

P3

104 206

141,530

140,371

1,159

1,157

1 619,33

141,530

CNG-TECHNIK GMBH

P4

517

162,714

137,815

24,899

24,899

1 563,40

162,714

AUTOMOBILE DACIA SA

P10

456 291

117,496

121,287

– 3,791

– 3,792

1 201,74

117,496

DAIMLER AG

P2

959 295

126,672

139,684

– 13,304

– 13,306

1 604,30

0,087

126,759

DONKERVOORT AUTOMOBIELEN BV

DMD

6

178,000

865,00

178,000

DR MOTOR COMPANY SRL

DMD

410

151,634

1 257,80

151,634

FERRARI SPA

D

2 578

282,772

290,000

– 7,228

– 7,228

1 732,75

282,772

FCA ITALY SPA

P3

789 688

116,079

120,190

– 4,111

– 4,112

1 177,74

116,079

FORD INDIA PRIVATE LIMITED

P4

35 037

113,770

114,631

– 0,861

– 0,861

1 056,10

113,770

FORD MOTOR COMPANY

P4

19 185

205,214

149,988

55,226

55,219

1 829,77

205,214

FORD-WERKE GMBH

P4

969 899

119,360

130,121

– 10,761

– 10,764

1 395,05

119,360

GENERAL MOTORS HOLDINGS LLC

P5

2 478

260,976

151,809

109,167

109,167

1 869,62

260,976

GM KOREA COMPANY

P5

6

139,500

136,166

3,334

3,334

1 527,33

139,500

GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED

DMD

2

214,500

1 735,50

214,500

HONDA AUTOMOBILE CHINA CO LTD

P6

1

125,000

117,643

7,357

7,357

1 122,00

125,000

HONDA MOTOR CO LTD

P6

72 149

119,922

124,126

– 4,204

– 4,204

1 263,86

0,062

119,984

HONDA TURKIYE AS

P6

766

138,168

128,157

10,011

10,011

1 352,07

0,174

138,342

HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD

P6

58 701

135,935

135,678

0,257

0,257

1 516,64

0,003

135,938

HYUNDAI MOTOR COMPANY

P7

89 118

115,397

133,556

– 18,159

– 18,159

1 470,21

115,397

HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE TICARET AS

P7

172 602

113,695

115,302

– 1,607

– 1,607

1 070,77

113,695

HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO

P7

235 459

131,628

132,985

– 1,357

– 1,357

1 457,71

131,628

HYUNDAI MOTOR EUROPE GMBH

P7

256

111,055

134,884

– 23,829

– 23,829

1 499,28

111,055

HYUNDAI MOTOR INDIA LTD

P7

3

134,667

114,703

19,964

19,964

1 057,67

134,667

JAGUAR LAND ROVER LIMITED

P12/ND

229 124

151,667

178,025

– 26,358

– 26,358

1 953,18

151,667

KIA MOTORS CORPORATION

P8

299 233

113,941

127,350

– 13,409

– 13,409

1 334,42

113,941

KIA MOTORS SLOVAKIA SRO

P8

156 263

132,944

132,392

0,552

0,552

1 444,74

132,944

KOENIGSEGG AUTOMOTIVE AB

DMD

3

381,000

1 442,00

381,000

KTM-SPORTMOTORCYCLE AG

DMD

27

191,667

886,11

191,667

LADA AUTOMOBILE GMBH

DMD

917

216,000

1 285,15

216,000

AUTOMOBILI LAMBORGHINI SPA

D

897

320,896

316,000

4,896

4,815

1 682,85

320,896

LOTUS CARS LIMITED

D

704

204,964

225,000

– 20,036

– 20,036

1 150,01

204,964

MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD

P11/ND

111 790

121,564

123,114

– 1,550

– 1,552

1 221,97

121,564

MAHINDRA & MAHINDRA LTD

DMD

410

187,344

1 986,61

187,344

MAN TRUCK & BUS AG

P13

3

194,000

169,299

24,701

24,701

2 252,33

194,000

MARUTI SUZUKI INDIA LTD

P11/ND

19 780

100,060

123,114

– 23,054

– 23,054

957,15

100,060

MASERATI SPA

D

8 715

199,485

242,000

– 42,515

– 42,515

2 150,33

199,485

MAZDA MOTOR CORPORATION

ND

215 697

130,745

129,426

1,319

1,319

1 324,24

0,026

130,771

MCLAREN AUTOMOTIVE LIMITED

D

790

252,158

270,000

– 17,842

– 17,842

1 525,91

252,158

MERCEDES-AMG GMBH

P2

2 111

241,227

142,677

98,550

98,550

1 669,80

241,227

MG MOTOR UK LIMITED

D

4 385

128,122

146,000

– 17,878

– 17,878

1 301,50

128,122

MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC

P9

75 724

125,682

138,791

– 13,109

– 13,109

1 584,76

125,682

MITSUBISHI MOTORS EUROPE BV MME

P9

9

135,000

127,377

7,623

7,623

1 335,00

135,000

MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH

P9

29 213

96,637

108,541

– 11,904

– 11,904

922,84

96,637

MORGAN TECHNOLOGIES LTD

DMD

415

194,535

1 083,06

194,535

NISSAN INTERNATIONAL SA

562 522

116,915

128,675

– 11,760

– 11,760

1 363,41

116,915

NOBLE AUTOMOTIVE LTD

D

2

335,500

1 416,00

335,500

ADAM OPEL GMBH

P5

748 316

123,837

127,333

– 3,496

– 3,496

1 334,05

123,837

OPEL AUTOMOBILE GMBH

168 684

123,572

127,263

– 3,691

– 3,691

1 332,52

0,006

123,578

PAGANI AUTOMOBILI SPA

DMD

2

343,000

1 340,00

343,000

PERODUA UK LIMITED

DMD

1

137,000

1 025,00

137,000

PGO AUTOMOBILES

DMD

3

202,333

1 281,67

202,333

PSA AUTOMOBILES SA

503

130,205

137,935

– 7,730

– 7,730

1 566,03

130,205

QUATTRO GMBH

P13

7 188

218,391

149,262

69,129

69,129

1 813,88

218,391

RADICAL MOTORSPORT LTD

DMD

7

343,000

1 148,00

343,000

RENAULT SAS

P10

1 171 619

106,280

126,441

– 20,161

– 20,162

1 314,53

106,280

RENAULT TRUCKS

DMD

25

169,800

2 200,84

169,800

ROLLS-ROYCE MOTOR CARS LTD

P1

600

329,247

181,831

147,416

147,416

2 526,56

329,247

SEAT SA

P13

386 597

117,749

124,835

– 7,086

– 7,087

1 279,38

117,749

SECMA SAS

DMD

50

133,560

686,86

133,560

SKODA AUTO AS

P13

660 580

115,948

126,105

– 10,157

– 10,255

1 307,18

0,023

115,971

SSANGYONG MOTOR COMPANY

ND

16 426

157,207

167,573

– 10,366

– 10,366

1 668,47

157,207

SUBARU CORPORATION

ND

28 951

160,390

164,616

– 4,226

– 4,226

1 594,90

160,390

SUZUKI MOTOR CORPORATION

P11/ND

78 324

114,500

123,114

– 8,614

– 8,614

964,30

114,500

SUZUKI MOTOR THAILAND CO LTD

P11/ND

23 258

96,756

123,114

– 26,358

– 26,358

882,16

96,756

TECNO MECCANICA IMOLA SPA

DMD

4

0,000

749,50

0,000

TESLA MOTORS LTD

17 780

0,000

172,304

– 172,304

– 172,304

2 318,09

0,000

TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA

692 814

103,069

127,740

– 24,671

– 24,906

1 342,94

103,069

VOLKSWAGEN AG

P13

1 634 804

120,391

130,638

– 10,247

– 10,250

1 406,36

120,391

VOLVO CAR CORPORATION

277 748

124,437

146,260

– 21,823

– 21,823

1 748,19

124,437

2. tabula

Vērtības attiecībā uz grupu rezultātiem, kas apstiprinātas vai grozītas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 5. punkta otro daļu – 2017. kalendārajam gadam

| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grupu nosaukumi | Grupa | Reģistrāciju skaits | Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %) | Īpatnējo emisiju mērķrādītājs | Attālums līdz mērķrādītājam | Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts | Vidējā masa | Ar ekoinovācijām iegūtie CO2 ietaupījumi | Vidējās CO2 emisijas (100 %) |
| BMW GROUP | P1 | 983 176 | 121,621 | 138,147 | – 16,526 | – 16,526 | 1 570,67 | 0,173 | 121,794 |
| DAIMLER AG | P2 | 961 406 | 126,924 | 139,690 | – 13,058 | – 13,061 | 1 604,44 | 0,087 | 127,011 |
| FCA ITALY SPA | P3 | 976 026 | 119,169 | 123,455 | – 4,286 | – 4,288 | 1 249,19 | | 119,169 |
| FORD-WERKE GMBH | P4 | 1 024 638 | 120,798 | 129,967 | – 9,169 | – 9,172 | 1 391,68 | | 120,798 |
| GENERAL MOTORS | P5 | 750 802 | 124,290 | 127,414 | – 3,124 | – 3,124 | 1 335,82 | | 124,290 |
| HONDA MOTOR EUROPE LTD | P6 | 131 617 | 127,170 | 129,301 | – 2,131 | – 2,131 | 1 377,11 | 0,036 | 127,206 |
| HYUNDAI | P7 | 497 438 | 122,487 | 126,952 | – 4,465 | – 4,465 | 1 325,71 | | 122,487 |
| KIA | P8 | 455 496 | 120,460 | 129,080 | – 8,620 | – 8,620 | 1 372,27 | | 120,460 |
| MITSUBISHI MOTORS | P9 | 104 946 | 117,597 | 130,369 | – 12,772 | – 12,772 | 1 400,48 | | 117,597 |
| RENAULT | P10 | 1 631 677 | 109,568 | 124,989 | – 15,421 | – 15,422 | 1 282,75 | | 109,568 |
| SUZUKI POOL | P11/ND | 233 152 | 114,892 | 123,114 | – 8,222 | – 8,223 | 1 079,05 | | 114,892 |
| TATA MOTORS LTD, JAGUAR CARS LTD, LAND ROVER | P12/ND | 229 124 | 151,667 | 178,025 | – 26,358 | – 26,358 | 1 953,18 | | 151,667 |
| VW GROUP PC
   (1) | P13 | | | | | | | | |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

Grupu nosaukumi

Grupa

Reģistrāciju skaits

Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %)

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs

Attālums līdz mērķrādītājam

Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts

Vidējā masa

Ar ekoinovācijām iegūtie CO2 ietaupījumi

Vidējās CO2 emisijas (100 %)

BMW GROUP

P1

983 176

121,621

138,147

– 16,526

– 16,526

1 570,67

0,173

121,794

DAIMLER AG

P2

961 406

126,924

139,690

– 13,058

– 13,061

1 604,44

0,087

127,011

FCA ITALY SPA

P3

976 026

119,169

123,455

– 4,286

– 4,288

1 249,19

119,169

FORD-WERKE GMBH

P4

1 024 638

120,798

129,967

– 9,169

– 9,172

1 391,68

120,798

GENERAL MOTORS

P5

750 802

124,290

127,414

– 3,124

– 3,124

1 335,82

124,290

HONDA MOTOR EUROPE LTD

P6

131 617

127,170

129,301

– 2,131

– 2,131

1 377,11

0,036

127,206

HYUNDAI

P7

497 438

122,487

126,952

– 4,465

– 4,465

1 325,71

122,487

KIA

P8

455 496

120,460

129,080

– 8,620

– 8,620

1 372,27

120,460

MITSUBISHI MOTORS

P9

104 946

117,597

130,369

– 12,772

– 12,772

1 400,48

117,597

RENAULT

P10

1 631 677

109,568

124,989

– 15,421

– 15,422

1 282,75

109,568

SUZUKI POOL

P11/ND

233 152

114,892

123,114

– 8,222

– 8,223

1 079,05

114,892

TATA MOTORS LTD, JAGUAR CARS LTD, LAND ROVER

P12/ND

229 124

151,667

178,025

– 26,358

– 26,358

1 953,18

151,667

VW GROUP PC
   (1)

P13

Paskaidrojumi par 1. un 2. tabulu

A sleja

1. tabula. “Ražotāja nosaukums” ir tas ražotāja nosaukums, ko attiecīgais ražotājs ir paziņojis Komisijai, vai, ja šāda paziņošana nav veikta, tad nosaukums, ar kuru tas reģistrēts dalībvalsts reģistrācijas iestādē.

2. tabula. “Grupas nosaukums” ir grupas nosaukums, ko deklarējis grupas vadītājs.

B sleja

“D” nozīmē, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 11. panta 3. punktu attiecībā uz 2017. kalendāro gadu ir piemērota atkāpe maza apjoma ražotājam.

“ND” nozīmē, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 11. panta 4. punktu attiecībā uz 2017. kalendāro gadu ir piemērota atkāpe specifisko modeļu ražotājam.

“DMD” nozīmē, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 2. panta 4. punktu piemēro de minimis atkāpi, t. i., ražotājam, kas 2017. gadā kopā ar visiem tā saistītajiem uzņēmumiem saražojis mazāk nekā 1 000 jaunu reģistrētu transportlīdzekļu, īpatnējo emisiju mērķrādītājs nav jāsasniedz.

“P” nozīmē, ka ražotājs ir dalībnieks kādā no grupām, kas uzskaitītas 2. tabulā un izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 7. pantu, un ka vienošanās par apvienošanos grupā ir spēkā attiecībā uz 2017. kalendāro gadu.

C sleja

“Reģistrāciju skaits” ir dalībvalstu reģistrētu jaunu vieglo automobiļu kopējais skaits kalendārajā gadā, neskaitot tās reģistrācijas, kuru ierakstos nav iekļautas masas un/vai CO2 emisiju vērtības, un ierakstus, kurus ražotājs neatzīst. Dalībvalstu paziņoto reģistrāciju skaitu citādi mainīt nedrīkst.

D sleja

“Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %)” ir vidējās īpatnējās CO2 emisijas (g CO2/km), kas aprēķinātas, izmantojot datus par 100 % uz ražotāju attiecināto transportlīdzekļu. Vajadzības gadījumā vidējās īpatnējās CO2 emisijas ir koriģētas, ņemot vērā kļūdas, par ko Komisijai paziņojuši attiecīgie ražotāji. Aprēķiniem izmantoti ieraksti ar derīgu masas un CO2 emisiju vērtību. Vidējās īpatnējās CO2 emisijas ietver emisiju samazinājumus, kas panākti, izmantojot Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. pantā minētās inovatīvās tehnoloģijas (sk. arī piezīmi par I sleju).

E sleja

“Īpatnējo emisiju mērķrādītājs” ir emisiju mērķrādītājs, kas aprēķināts ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 I pielikumā doto formulu, pamatojoties uz visu to transportlīdzekļu vidējo masu, kuri attiecināti uz ražotāju.

F sleja

“Attālums līdz mērķrādītājam” ir D slejā norādītās vidējo īpatnējo CO2 emisiju vērtības un E slejā norādītās īpatnējo emisiju mērķrādītāja vērtības starpība. Ja vērtība F slejā ir pozitīva, vidējās īpatnējās CO2 emisijas pārsniedz īpatnējo emisiju mērķrādītāju.

G sleja

“Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts” nozīmē, ka gadījumos, kad vērtība šajā slejā atšķiras no vērtības F slejā, vērtības šajā slejā ir koriģētas, lai ņemtu vērā kļūdas robežu. Kļūdas robeža piemērojama vienīgi tad, ja ražotājs ir Komisijai paziņojis par ierakstiem ar kļūdas kodu B atbilstīgi Komisijas Regulas (ES) Nr. 1014/2010 (2) 9. panta 3. punktam. Kļūdas robežu aprēķina pēc šādas formulas:

kļūda = [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)] absolūtā vērtība;

AC1= vidējās īpatnējās CO2 emisijas, ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts D slejā);

TG1= īpatnējo emisiju mērķrādītājs, ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts E slejā);

AC2= vidējās īpatnējās CO2 emisijas, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus;

TG2= īpatnējo emisiju mērķrādītājs, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus.

H sleja

“Vidējā masa” ir uz ražotāju attiecināto transportlīdzekļu vidējā masa nokomplektētā stāvoklī (kg).

I sleja

“Ar ekoinovācijām iegūtie CO2 ietaupījumi” ir tie emisiju samazinājumi, ko ņem vērā, aprēķinot D slejā uzskaitītās vidējās īpatnējās CO2 emisijas, kuri panākti, izmantojot inovatīvas tehnoloģijas, kuru ieguldījums CO2 samazināšanā ir pārbaudīts un kurus Komisija ir apstiprinājusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. pantu.

J sleja

“Vidējās CO2 emisijas (100 %)” ir vidējās īpatnējās CO2 emisijas, kas aprēķinātas, izmantojot datus par 100 % uz ražotāju attiecināto transportlīdzekļu. Vajadzības gadījumā vidējās īpatnējās CO2 emisijas ir koriģētas, ņemot vērā kļūdas, par ko Komisijai paziņojuši attiecīgie ražotāji. Aprēķiniem izmantoti ieraksti ar derīgu masas un CO2 emisiju vērtību, bet nav ņemti vērā no Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. pantā minētajām inovatīvajām tehnoloģijām izrietošie emisiju samazinājumi.

---

(1)  Datus par VW Group PC grupu 2017. kalendārajam gadam nevar apstiprināt vai grozīt.

(2)  Komisijas 2010. gada 10. novembra Regula (ES) Nr. 1014/2010 par jaunu vieglo automobiļu reģistrācijas datu pārraudzību un paziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (OV L 293, 11.11.2010., 15. lpp.).

---

II PIELIKUMS

1. tabula

Vērtības attiecībā uz to ražotāju rezultātiem, kuri ir VW GROUP PC dalībnieki, kas apstiprinātas vai grozītas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 5. punkta otro daļu – 2016. kalendārajam gadam

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražotāja nosaukums | Grupas un atkāpes | Reģistrāciju skaits | Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %) | Īpatnējo emisiju mērķrādītājs | Attālums līdz mērķrādītājam | Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts | Vidējā masa | Vidējās CO2 emisijas (100 %) |
| AUDI AG | P14 | 783 896 | 124,968 | 138,723 | – 13,755 | – 14,046 | 1 583,27 | 124,968 |
| AUDI HUNGARIA MOTOR KFT | P14 | 9 950 | 144,517 | 130,000 | 14,517 | 14,017 | 1 392,40 | 144,517 |
| BUGATTI AUTOMOBILES SAS | P14 | 7 | 568,143 | 157,376 | 410,767 | 396,747 | 1 991,43 | 568,143 |
| QUATTRO GMBH | P14 | 9 275 | 214,612 | 147,126 | 67,486 | 67,465 | 1 767,14 | 214,612 |
| SEAT SA | P14 | 340 155 | 115,849 | 123,936 | – 8,087 | – 8,088 | 1 259,70 | 115,849 |
| SKODA AUTO AS | P14 | 627 533 | 111,894 | 124,918 | – 13,024 | – 13,189 | 1 281,20 | 111,894 |
| VOLKSWAGEN AG | P14 | 1 651 339 | 118,551 | 130,216 | – 11,665 | – 11,754 | 1 397,13 | 118,551 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Ražotāja nosaukums

Grupas un atkāpes

Reģistrāciju skaits

Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %)

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs

Attālums līdz mērķrādītājam

Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts

Vidējā masa

Vidējās CO2 emisijas (100 %)

AUDI AG

P14

783 896

124,968

138,723

– 13,755

– 14,046

1 583,27

124,968

AUDI HUNGARIA MOTOR KFT

P14

9 950

144,517

130,000

14,517

14,017

1 392,40

144,517

BUGATTI AUTOMOBILES SAS

P14

7

568,143

157,376

410,767

396,747

1 991,43

568,143

QUATTRO GMBH

P14

9 275

214,612

147,126

67,486

67,465

1 767,14

214,612

SEAT SA

P14

340 155

115,849

123,936

– 8,087

– 8,088

1 259,70

115,849

SKODA AUTO AS

P14

627 533

111,894

124,918

– 13,024

– 13,189

1 281,20

111,894

VOLKSWAGEN AG

P14

1 651 339

118,551

130,216

– 11,665

– 11,754

1 397,13

118,551

2. tabula

Vērtības attiecībā uz to ražotāju rezultātiem, kuri ir VW GROUP PC dalībnieki, kas apstiprinātas vai grozītas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 5. punkta otro daļu – 2015. kalendārajam gadam

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražotāja nosaukums | Grupas un atkāpes | Reģistrāciju skaits | Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %) | Īpatnējo emisiju mērķrādītājs | Attālums līdz mērķrādītājam | Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts | Vidējā masa | Vidējās CO2 emisijas (100 %) |
| AUDI AG | P14 | 717 933 | 126,245 | 139,941 | – 13,696 | – 13,696 | 1 589,53 | 126,834 |
| AUDI HUNGARIA MOTOR KFT | P14 | 11 710 | 142,770 | 131,387 | 11,383 | 11,383 | 1 402,36 | 142,770 |
| BUGATTI AUTOMOBILES SAS | P14 | 7 | 541,857 | 160,959 | 380,898 | 380,898 | 2 049,43 | 541,857 |
| QUATTRO GMBH | P14 | 6 313 | 224,593 | 149,793 | 74,800 | 74,800 | 1 805,11 | 224,593 |
| SEAT SA | P14 | 332 980 | 116,577 | 124,324 | – 7,747 | – 7,747 | 1 247,79 | 116,577 |
| SKODA AUTO AS | P14 | 585 553 | 115,511 | 125,552 | – 10,041 | – 10,041 | 1 274,68 | 115,511 |
| VOLKSWAGEN AG | P14 | 1 655 305 | 118,259 | 130,864 | – 12,605 | – 12,605 | 1 390,90 | 118,853 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Ražotāja nosaukums

Grupas un atkāpes

Reģistrāciju skaits

Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %)

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs

Attālums līdz mērķrādītājam

Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts

Vidējā masa

Vidējās CO2 emisijas (100 %)

AUDI AG

P14

717 933

126,245

139,941

– 13,696

– 13,696

1 589,53

126,834

AUDI HUNGARIA MOTOR KFT

P14

11 710

142,770

131,387

11,383

11,383

1 402,36

142,770

BUGATTI AUTOMOBILES SAS

P14

7

541,857

160,959

380,898

380,898

2 049,43

541,857

QUATTRO GMBH

P14

6 313

224,593

149,793

74,800

74,800

1 805,11

224,593

SEAT SA

P14

332 980

116,577

124,324

– 7,747

– 7,747

1 247,79

116,577

SKODA AUTO AS

P14

585 553

115,511

125,552

– 10,041

– 10,041

1 274,68

115,511

VOLKSWAGEN AG

P14

1 655 305

118,259

130,864

– 12,605

– 12,605

1 390,90

118,853

3. tabula

Vērtības attiecībā uz to ražotāju rezultātiem, kuri ir VW GROUP PC dalībnieki, kas apstiprinātas vai grozītas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 5. punkta otro daļu – 2014. kalendārajam gadam

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražotāja nosaukums | Grupas un atkāpes | Reģistrāciju skaits | Vidējās CO2 emisijas (80 %), koriģētas | Īpatnējo emisiju mērķrādītājs | Attālums līdz mērķrādītājam | Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts | Vidējā masa | Vidējās CO2 emisijas (100 %) |
| AUDI AG | P12 | 683 752 | 121,362 | 138,499 | – 17,137 | – 17,137 | 1 557,98 | 131,253 |
| AUDI HUNGARIA MOTOR KFT | P12 | 5 018 | 145,034 | 131,858 | 13,176 | 13,176 | 1 412,66 | 151,730 |
| BENTLEY MOTORS LTD | P12 | 2 249 | 285,434 | 181,668 | 103,766 | 103,670 | 2 502,60 | 301,128 |
| BUGATTI AUTOMOBILES SAS | P12 | 17 | 552,846 | 160,388 | 392,458 | 392,458 | 2 036,94 | 558,647 |
| AUTOMOBILI LAMBORGHINI SPA | P12 | 510 | 317,490 | 144,398 | 173,092 | 173,092 | 1 687,06 | 328,422 |
| QUATTRO GMBH | P12 | 4 874 | 225,943 | 153,011 | 72,932 | 72,932 | 1 875,52 | 236,635 |
| SEAT SA | P12 | 316 545 | 110,877 | 124,039 | – 13,162 | – 13,164 | 1 241,57 | 117,265 |
| SKODA AUTO AS | P12 | 546 133 | 114,628 | 125,591 | – 10,963 | – 11,034 | 1 275,52 | 120,968 |
| VOLKSWAGEN AG | P12 | 1 549 589 | 113,030 | 130,532 | – 17,502 | – 17,605 | 1 383,64 | 123,868 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Ražotāja nosaukums

Grupas un atkāpes

Reģistrāciju skaits

Vidējās CO2 emisijas (80 %), koriģētas

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs

Attālums līdz mērķrādītājam

Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts

Vidējā masa

Vidējās CO2 emisijas (100 %)

AUDI AG

P12

683 752

121,362

138,499

– 17,137

– 17,137

1 557,98

131,253

AUDI HUNGARIA MOTOR KFT

P12

5 018

145,034

131,858

13,176

13,176

1 412,66

151,730

BENTLEY MOTORS LTD

P12

2 249

285,434

181,668

103,766

103,670

2 502,60

301,128

BUGATTI AUTOMOBILES SAS

P12

17

552,846

160,388

392,458

392,458

2 036,94

558,647

AUTOMOBILI LAMBORGHINI SPA

P12

510

317,490

144,398

173,092

173,092

1 687,06

328,422

QUATTRO GMBH

P12

4 874

225,943

153,011

72,932

72,932

1 875,52

236,635

SEAT SA

P12

316 545

110,877

124,039

– 13,162

– 13,164

1 241,57

117,265

SKODA AUTO AS

P12

546 133

114,628

125,591

– 10,963

– 11,034

1 275,52

120,968

VOLKSWAGEN AG

P12

1 549 589

113,030

130,532

– 17,502

– 17,605

1 383,64

123,868

Paskaidrojumi par 1., 2. un 3. tabulu

A sleja

“Ražotāja nosaukums” ir tas ražotāja nosaukums, ko attiecīgais ražotājs ir paziņojis Komisijai, vai, ja šāda paziņošana nav veikta, tad nosaukums, ar kuru tas reģistrēts dalībvalsts reģistrācijas iestādē.

B sleja

Ražotājs ir dalībnieks VW GROUP PC grupā (P12 vai P14), kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 7. pantu, un vienošanās par apvienošanos grupā ir spēkā attiecībā uz 2014., 2015. un 2016. kalendāro gadu. Tomēr provizoriskos datus par VW GROUP PC grupu nevar apstiprināt vai grozīt nevienam no minētajiem kalendārajiem gadiem.

C sleja

“Reģistrāciju skaits” ir dalībvalstīs reģistrētu jaunu vieglo automobiļu kopējais skaits kalendārajā gadā, neskaitot tās reģistrācijas, kuru ierakstos nav iekļautas masas un/vai CO2 emisiju vērtības, un ierakstus, kurus ražotājs neatzīst. Dalībvalstu paziņoto reģistrāciju skaitu citādi mainīt nedrīkst.

D sleja

1., 2. un 3. tabula. “Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %)” ir vidējās īpatnējās CO2 emisijas (g CO2/km), kas aprēķinātas, izmantojot datus par 100 % uz ražotāju attiecināto transportlīdzekļu. Vajadzības gadījumā vidējās īpatnējās CO2 emisijas ir koriģētas, ņemot vērā kļūdas, par ko Komisijai paziņojuši attiecīgie ražotāji. Aprēķiniem izmantoti ieraksti ar derīgu masas un CO2 emisiju vērtību. Vidējās īpatnējās CO2 emisijas ietver emisiju samazinājumus, kas panākti, izmantojot Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. pantā minētās inovatīvās tehnoloģijas, un 2. un 3. tabulā emisiju samazinājumus, kas izriet no noteikumiem par superkredītiem Regulas (EK) Nr. 443/2009 5. pantā un E85 izmantošanu saskaņā ar minētās regulas 6. pantu.

3. tabula. “Vidējās CO2 emisijas (80 %), koriģētas” ir vidējās īpatnējās CO2 emisijas, kas aprēķinātas, pamatojoties uz 80 % transportlīdzekļu ar zemākajām emisijām ražotāja autoparkā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 4. panta otrās daļas trešo ievilkumu un Komisijas paziņojuma COM(2010) 657 final (1) 4. punktu.

E sleja

“Īpatnējo emisiju mērķrādītājs” ir emisiju mērķrādītājs, kas aprēķināts ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 I pielikumā doto formulu, pamatojoties uz visu to transportlīdzekļu vidējo masu, kuri attiecināti uz ražotāju.

F sleja

“Attālums līdz mērķrādītājam” ir D slejā norādītās vidējo īpatnējo CO2 emisiju vērtības un E slejā norādītās īpatnējo emisiju mērķrādītāja vērtības starpība. Ja vērtība F slejā ir pozitīva, vidējās īpatnējās CO2 emisijas pārsniedz īpatnējo emisiju mērķrādītāju.

G sleja

“Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts” nozīmē, ka gadījumos, kad vērtība šajā slejā atšķiras no vērtības F slejā, vērtības šajā slejā ir koriģētas, lai ņemtu vērā kļūdas robežu. Kļūdas robeža piemērojama vienīgi tad, ja ražotājs ir Komisijai paziņojis par ierakstiem ar kļūdas kodu B atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1014/2010 9. panta 3. punktam. Kļūdas robežu aprēķina pēc šādas formulas:

kļūda = [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)] absolūtā vērtība;

AC1= vidējās īpatnējās CO2 emisijas, ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts D slejā);

TG1= īpatnējo emisiju mērķrādītājs, ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts E slejā);

AC2= vidējās īpatnējās CO2 emisijas, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus;

TG2= īpatnējo emisiju mērķrādītājs, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus.

H sleja

“Vidējā masa” ir uz ražotāju attiecināto transportlīdzekļu vidējā masa nokomplektētā stāvoklī (kg).

I sleja

1., 2. un 3. tabula. “Vidējās CO2 emisijas (100 %)” ir vidējās īpatnējās CO2 emisijas, kas aprēķinātas, izmantojot datus par 100 % uz ražotāju attiecināto transportlīdzekļu. Vajadzības gadījumā vidējās īpatnējās CO2 emisijas ir koriģētas, ņemot vērā kļūdas, par ko Komisijai paziņojuši attiecīgie ražotāji. Aprēķiniem izmantoti ieraksti ar derīgu masas un CO2 emisiju vērtību, bet nav ņemti vērā no Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. pantā minētajām inovatīvajām tehnoloģijām izrietošie emisiju samazinājumi. Attiecībā uz 2014. un 2015. kalendāro gadu (2. un 3. tabula) aprēķinā nav ietverti arī emisiju samazinājumi, kas izriet no noteikumiem par superkredītiem Regulas (EK) Nr. 443/2009 5. pantā un E85 izmantošanu minētās regulas 6. pantā.

---

(1)  Komisijas 2010. gada 10. novembra paziņojums par jaunu pasažieru automobiļu reģistrācijas datu monitoringu un ziņošanu (COM(2010) 657 final).

---