# Europos Sąjungos L 126/2019

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 126 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 62 metai2019m. gegužės 15d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 126

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

62 metai2019m. gegužės 15d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2019 m. gegužės 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/764 dėl leidimo naudoti Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 ir Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 preparatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2019 m. gegužės 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/765, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, panaikinamas importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės bioetanoliui taikomas antidempingo muitas ir baigiamas tokio importo tyrimas | 4 |
| | * | 2019 m. gegužės 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/766, kuriuo dėl 2019 m. bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų galutinės pateikimo dienos, pranešimo apie bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimus galutinės pateikimo dienos ir paraiškų skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą galutinės pateikimo dienos nukrypstama nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 | 18 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2018 m. liepos 31 d. Komisijos sprendimas (ES) 2019/767 dėl valstybės pagalbos SA.36511 (2014/C) (ex 2013/NN), kurią Prancūzija suteikė nustatydama CSPE ribas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 4975)

   (
  1
  ) | 20 |
| | * | 2019 m. gegužės 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/768, kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos iš dalies keičiamas Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turinčios integruotos struktūrinės biologijos infrastruktūros Instruct ERIC įstatų 3 straipsnis
  (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 3354)

   (
  1
  ) | 67 |
| | * | 2019 m. gegužės 14 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/769, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2012/715/ES, kuriuo sudaromas trečiųjų šalių, kuriose žmonėms skirtų vaistų veikliosioms medžiagoms taikoma reglamentavimo sistema ir atitinkamomis kontrolės bei įgyvendinimo priemonėmis užtikrinamas visuomenės sveikatos lygis, prilygstantis Sąjungos sveikatos lygiui, sąrašas (
  1
  ) | 70 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2019 m. gegužės 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/764 dėl leidimo naudoti Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 ir Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 preparatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą (
  1
  )

Lactobacillus hilgardii

Lactobacillus buchneri

1

1

*

2019 m. gegužės 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/765, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, panaikinamas importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės bioetanoliui taikomas antidempingo muitas ir baigiamas tokio importo tyrimas

4

*

2019 m. gegužės 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/766, kuriuo dėl 2019 m. bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų galutinės pateikimo dienos, pranešimo apie bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimus galutinės pateikimo dienos ir paraiškų skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą galutinės pateikimo dienos nukrypstama nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014

18

SPRENDIMAI

*

2018 m. liepos 31 d. Komisijos sprendimas (ES) 2019/767 dėl valstybės pagalbos SA.36511 (2014/C) (ex 2013/NN), kurią Prancūzija suteikė nustatydama CSPE ribas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 4975)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 4975)

1

20

*

2019 m. gegužės 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/768, kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos iš dalies keičiamas Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turinčios integruotos struktūrinės biologijos infrastruktūros Instruct ERIC įstatų 3 straipsnis
  (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 3354)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2019) 3354)

1

67

*

2019 m. gegužės 14 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/769, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2012/715/ES, kuriuo sudaromas trečiųjų šalių, kuriose žmonėms skirtų vaistų veikliosioms medžiagoms taikoma reglamentavimo sistema ir atitinkamomis kontrolės bei įgyvendinimo priemonėmis užtikrinamas visuomenės sveikatos lygis, prilygstantis Sąjungos sveikatos lygiui, sąrašas (
  1
  )

1

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2019 5 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 5 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 126/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/764

2019 m. gegužės 14 d.

dėl leidimo naudoti Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 ir Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 preparatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka;

| (2) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas išduoti leidimą naudoti Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 ir Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 preparatą. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas išduoti leidimą naudoti Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 ir Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 preparatą. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

| (3) | prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 ir Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 preparatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą, priskirtiną prie priedų kategorijos „technologiniai priedai“; |
| --- | --- |

(3)

prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 ir Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 preparatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą, priskirtiną prie priedų kategorijos „technologiniai priedai“;

| (4) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2018 m. spalio 2 d. nuomonėje (2) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 ir Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 preparatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų saugai ar aplinkai. Ji taip pat padarė išvadą, kad priedas yra laikomas galimai kvėpavimo takus jautrinančia medžiaga ir kad negalima daryti išvados dėl priedo jautrinančio ar dirginančio poveikio odai ar akims. Todėl Komisija mano, kad reikėtų imtis tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų išvengta nepageidaujamo poveikio žmonių sveikatai, visų pirma priedo naudotojams. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad aptariamas preparatas gali padėti pagerinti iš lengvai ir vidutiniškai sunkiai silosuojamų pašarų medžiagų gaminamo siloso gamybą. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, patvirtinama pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaita, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija; |
| --- | --- |

(4)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2018 m. spalio 2 d. nuomonėje (2) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 ir Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 preparatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų saugai ar aplinkai. Ji taip pat padarė išvadą, kad priedas yra laikomas galimai kvėpavimo takus jautrinančia medžiaga ir kad negalima daryti išvados dėl priedo jautrinančio ar dirginančio poveikio odai ar akims. Todėl Komisija mano, kad reikėtų imtis tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų išvengta nepageidaujamo poveikio žmonių sveikatai, visų pirma priedo naudotojams. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad aptariamas preparatas gali padėti pagerinti iš lengvai ir vidutiniškai sunkiai silosuojamų pašarų medžiagų gaminamo siloso gamybą. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, patvirtinama pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaita, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

| (5) | atlikus Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 ir Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 preparato vertinimą nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimo suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtą preparatą; |
| --- | --- |

(5)

atlikus Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 ir Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 preparato vertinimą nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimo suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtą preparatą;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Priede nurodytą preparatą, priklausantį priedų kategorijai „technologiniai priedai“ ir funkcinei grupei „siloso priedai“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedą šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2018; 16(10):5455.

2

Journal

---

PRIEDAS

| Priedo identifikavimo numeris | Priedas | Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas | Gyvūno rūšis arba kategorija | Didžiausias amžius | Mažiausias kiekis | Didžiausias kiekis | Kitos nuostatos | Leidimo galiojimo terminas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priedo KSV/kg šviežios medžiagos |
| Technologiniai priedai: siloso priedai |
| 1k20757 | Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 ir Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 | Priedo sudėtis:


  Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 ir Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 preparatas, kurio sudėtyje yra bent 1,5 × 1011 KSV/g priedo (santykis 1:1).

  Veikliosios medžiagos apibūdinimas:


  Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 ir Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 gyvybingos ląstelės.

  Analizės metodas
   (1)

  Pašaro ir premiksų priedo apskaičiavimas: paskleidimo ant plokštelės metodas naudojant MRS agarą EN 15787.
  Pašaro priedo identifikavimas: impulsinė lauko gelių elektroforezė (PFGE). | Visų rūšių gyvūnai | — | — | — | 1. | Priedo ir premikso naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas. |

Priedo identifikavimo numeris

Priedas

Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

Gyvūno rūšis arba kategorija

Didžiausias amžius

Mažiausias kiekis

Didžiausias kiekis

Kitos nuostatos

Leidimo galiojimo terminas

Priedo KSV/kg šviežios medžiagos

Technologiniai priedai: siloso priedai

1k20757

Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 ir Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788

Priedo sudėtis:

Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 ir Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 preparatas, kurio sudėtyje yra bent 1,5 × 1011 KSV/g priedo (santykis 1:1).

Veikliosios medžiagos apibūdinimas:

Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 ir Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 gyvybingos ląstelės.

Analizės metodas
   (1)

Pašaro ir premiksų priedo apskaičiavimas: paskleidimo ant plokštelės metodas naudojant MRS agarą EN 15787.

Pašaro priedo identifikavimas: impulsinė lauko gelių elektroforezė (PFGE).

Visų rūšių gyvūnai

—

—

—

1.

Priedo ir premikso naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas.

| 2. | Mažiausias priedo kiekis, kai priedas naudojamas be kitų į silosą dedamų mikroorganizmų: 3 × 108 KSV/kg (L. hilgardii CNCM I-4785 ir L. buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 santykiu 1:1) šviežios medžiagos, kurią lengva ir vidutiniškai sunku silosuoti (2). |
| --- | --- |

2.

Mažiausias priedo kiekis, kai priedas naudojamas be kitų į silosą dedamų mikroorganizmų: 3 × 108 KSV/kg (L. hilgardii CNCM I-4785 ir L. buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 santykiu 1:1) šviežios medžiagos, kurią lengva ir vidutiniškai sunku silosuoti (2).

| 3. | Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato veikimo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jų naudojimu susijusios rizikos. Jei šios rizikos procedūromis ir organizacinėmis priemonėmis išvengti arba sumažinti iki minimumo neįmanoma, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų apsaugos priemones. |
| --- | --- |

3.

Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato veikimo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jų naudojimu susijusios rizikos. Jei šios rizikos procedūromis ir organizacinėmis priemonėmis išvengti arba sumažinti iki minimumo neįmanoma, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų apsaugos priemones.

2029 m. birželio 4 d.

---

(1)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

(2)  Pašarai, kuriuos lengva silosuoti: > 3 % tirpių angliavandenių šviežioje medžiagoje. Pašarai, kuriuos vidutiniškai sunku silosuoti: 1,5–3,0 % tirpių angliavandenių šviežioje medžiagoje. 2008 m. balandžio 25 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 429/2008 dėl išsamių Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1831/2003 įgyvendinimo taisyklių, susijusių su prašymų išduoti leidimą pašarų priedams rengimu ir teikimu bei pašarų priedų vertinimu ir leidimų išdavimu. (OL L 133, 2008 5 22, p. 1).

---

| 2019 5 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 126/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 5 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 126/4

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/765

2019 m. gegužės 14 d.

kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, panaikinamas importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės bioetanoliui taikomas antidempingo muitas ir baigiamas tokio importo tyrimas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,

pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Galiojančios priemonės

Galiojančios priemonės

| (1) | Atlikus antidempingo tyrimą (toliau – pradinis tyrimas) Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 157/2013 (2) importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV arba nagrinėjamoji šalis) kilmės bioetanoliui nustatė galutinį 62,3 EUR už metrinę toną (toliau – tona) antidempingo muitą. Šios priemonės toliau vadinamos galiojančiomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(1)

Atlikus antidempingo tyrimą (toliau – pradinis tyrimas) Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 157/2013 (2) importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV arba nagrinėjamoji šalis) kilmės bioetanoliui nustatė galutinį 62,3 EUR už metrinę toną (toliau – tona) antidempingo muitą. Šios priemonės toliau vadinamos galiojančiomis priemonėmis.

2

1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

| (2) | 2017 m. lapkričio 7 d. paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių priemonių galiojimo pabaigą (3), Komisija gavo prašymą inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(2)

2017 m. lapkričio 7 d. paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių priemonių galiojimo pabaigą (3), Komisija gavo prašymą inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį.

3

| (3) | Prašymą gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % viso bioetanolio Sąjungoje, vardu pateikė „ePure“ (toliau – pareiškėjas). |
| --- | --- |

(3)

Prašymą gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % viso bioetanolio Sąjungoje, vardu pateikė „ePure“ (toliau – pareiškėjas).

| (4) | Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas tęstųsi ir kartotųsi ir jo daroma žala Sąjungos pramonei veikiausiai tęstųsi ir kartotųsi. |
| --- | --- |

(4)

Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas tęstųsi ir kartotųsi ir jo daroma žala Sąjungos pramonei veikiausiai tęstųsi ir kartotųsi.

1.3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

| (5) | Nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų priemonių galiojimo termino peržiūrai inicijuoti, Komisija 2018 m. vasario 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (4) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) pranešė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(5)

Nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų priemonių galiojimo termino peržiūrai inicijuoti, Komisija 2018 m. vasario 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (4) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) pranešė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

4

1.4.   Suinteresuotosios šalys

Suinteresuotosios šalys

| (6) | Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, prekiautojams ir (arba) maišytojams ir JAV valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, taip pat prekiautojams ir paragino juos dalyvauti tyrime. |
| --- | --- |

(6)

Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, prekiautojams ir (arba) maišytojams ir JAV valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, taip pat prekiautojams ir paragino juos dalyvauti tyrime.

| (7) | Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. |
| --- | --- |

(7)

Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

1.5.   Atranka

Atranka

| (8) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką. |
| --- | --- |

(8)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

1.5.1.   JAV eksportuojančių gamintojų ir prekiautojų ir (arba) maišytojų atranka

JAV eksportuojančių gamintojų ir prekiautojų ir (arba) maišytojų atranka

| (9) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų JAV eksportuojančių gamintojų ir prekiautojų ir (arba) maišytojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė susijusias JAV valdžios institucijas nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus ir prekiautojus ir (arba) maišytojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(9)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų JAV eksportuojančių gamintojų ir prekiautojų ir (arba) maišytojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė susijusias JAV valdžios institucijas nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus ir prekiautojus ir (arba) maišytojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti.

| (10) | Apie save pranešė aštuoni biodegalų gamintojai. Tačiau nė vienas iš jų negamino peržiūrimojo produkto. |
| --- | --- |

(10)

Apie save pranešė aštuoni biodegalų gamintojai. Tačiau nė vienas iš jų negamino peržiūrimojo produkto.

| (11) | Be to, trys JAV biodegalų asociacijos pranešė apie save ir buvo įregistruotos kaip suinteresuotosios šalys. |
| --- | --- |

(11)

Be to, trys JAV biodegalų asociacijos pranešė apie save ir buvo įregistruotos kaip suinteresuotosios šalys.

1.5.2.   Sąjungos gamintojų atranka

Sąjungos gamintojų atranka

| (12) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Imtis visų pirma buvo pagrįsta gamybos apimtimi, tačiau taip pat buvo užtikrintas geras geografinis pasiskirstymas ir įvairių grupių atstovavimas. Pasiūlyti keturi Sąjungos gamintojai, o Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. |
| --- | --- |

(12)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Imtis visų pirma buvo pagrįsta gamybos apimtimi, tačiau taip pat buvo užtikrintas geras geografinis pasiskirstymas ir įvairių grupių atstovavimas. Pasiūlyti keturi Sąjungos gamintojai, o Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių.

| (13) | Atsižvelgus į gautas pastabas, vienas preliminariai atrinktas gamintojas, dėl jo ryšio su kitu preliminariai atrinktu gamintoju, buvo pakeistas. Keturi atrinkti gamintojai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pagamino 25 % viso bioetanolio Sąjungoje. Atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgus į gautas pastabas, vienas preliminariai atrinktas gamintojas, dėl jo ryšio su kitu preliminariai atrinktu gamintoju, buvo pakeistas. Keturi atrinkti gamintojai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pagamino 25 % viso bioetanolio Sąjungoje. Atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

1.5.3.   Importuotojų atranka

Importuotojų atranka

| (14) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(14)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (15) | Trys nesusiję importuotojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Tuo remdamasi Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga. |
| --- | --- |

(15)

Trys nesusiję importuotojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Tuo remdamasi Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga.

1.6.   Nebendradarbiavimas

Nebendradarbiavimas

| (16) | Kadangi nė vienas iš JAV gamintojų, pranešusių apie save atliekant atranką, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu negamino peržiūrimojo produkto, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija turėjo taikyti turimus su eksportuojančiais gamintojais susijusius faktus. |
| --- | --- |

(16)

Kadangi nė vienas iš JAV gamintojų, pranešusių apie save atliekant atranką, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu negamino peržiūrimojo produkto, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija turėjo taikyti turimus su eksportuojančiais gamintojais susijusius faktus.

| (17) | Komisija pranešė JAV valdžios institucijoms apie pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies taikymą ir suteikė joms galimybę pateikti pastabas. Komisija jokių pastabų negavo. |
| --- | --- |

(17)

Komisija pranešė JAV valdžios institucijoms apie pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies taikymą ir suteikė joms galimybę pateikti pastabas. Komisija jokių pastabų negavo.

| (18) | Nors nė vienas eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo, per visą tyrimą apie save pranešė trys JAV biodegalų asociacijos. Į šiuos pareiškimus atsižvelgta. |
| --- | --- |

(18)

Nors nė vienas eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo, per visą tyrimą apie save pranešė trys JAV biodegalų asociacijos. Į šiuos pareiškimus atsižvelgta.

1.7.   Klausimyno atsakymai

Klausimyno atsakymai

| (19) | Komisija klausimynus nusiuntė keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams ir trims apie save pranešusiems nesusijusiems importuotojams. |
| --- | --- |

(19)

Komisija klausimynus nusiuntė keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams ir trims apie save pranešusiems nesusijusiems importuotojams.

| (20) | Klausimyno atsakymus pateikė keturi atrinkti Sąjungos gamintojai ir trys nesusiję importuotojai. Du iš trijų nesusijusių importuotojų iš tiesų neimportavo peržiūrimojo produkto iš nagrinėjamosios šalies peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir todėl į juos nebuvo atsižvelgta. Į kitų nesusijusių importuotojų klausimyno atsakymus buvo tinkamai atsižvelgta. |
| --- | --- |

(20)

Klausimyno atsakymus pateikė keturi atrinkti Sąjungos gamintojai ir trys nesusiję importuotojai. Du iš trijų nesusijusių importuotojų iš tiesų neimportavo peržiūrimojo produkto iš nagrinėjamosios šalies peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir todėl į juos nebuvo atsižvelgta. Į kitų nesusijusių importuotojų klausimyno atsakymus buvo tinkamai atsižvelgta.

1.8.   Tikrinamieji vizitai

Tikrinamieji vizitai

| (21) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:
  Sąjungos gamintojai






  — | „Pannonia Ethanol Zrt.“, Dunafeldvaras, Vengrija |
| --- | --- | --- |

(21)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

Sąjungos gamintojai

—

„Pannonia Ethanol Zrt.“, Dunafeldvaras, Vengrija

| — | „CropEnergies Bioethanol GmbH“, Manheimas, Vokietija |
| --- | --- |

—

„CropEnergies Bioethanol GmbH“, Manheimas, Vokietija

| — | „Cristanol“, Bazankūras, Prancūzija |
| --- | --- |

—

„Cristanol“, Bazankūras, Prancūzija

| — | „Alco Bio Fuel N.V.“, Gentas, Belgija |
| --- | --- |

—

„Alco Bio Fuel N.V.“, Gentas, Belgija

Importuotojai

| — | „Shell Trading Rotterdam B.V.“, Roterdamas, Nyderlandai |
| --- | --- |

—

„Shell Trading Rotterdam B.V.“, Roterdamas, Nyderlandai

1.9.   Tolesnė procedūra

Tolesnė procedūra

| (22) | Nepaisant to, kad eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, kaip paaiškinta 10 ir 16–18 konstatuojamosiose dalyse, trys JAV biodegalų asociacijos ir skundo pateikėjas pateikė keletą pastabų dėl inicijavimo. Atsižvelgiant į 3 skyriuje pateiktas išvadas, šiame dokumente šios pastabos toliau nenagrinėjamos. |
| --- | --- |

(22)

Nepaisant to, kad eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, kaip paaiškinta 10 ir 16–18 konstatuojamosiose dalyse, trys JAV biodegalų asociacijos ir skundo pateikėjas pateikė keletą pastabų dėl inicijavimo. Atsižvelgiant į 3 skyriuje pateiktas išvadas, šiame dokumente šios pastabos toliau nenagrinėjamos.

| (23) | 2019 m. kovo 1 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino panaikinti galiojančias antidempingo priemones (toliau – faktų atskleidimas). Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio faktų atskleidimo. |
| --- | --- |

(23)

2019 m. kovo 1 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino panaikinti galiojančias antidempingo priemones (toliau – faktų atskleidimas). Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio faktų atskleidimo.

| (24) | 2019 m. kovo 12 d. pareiškėjas raštu pateikė savo nuomonę dėl Komisijos nustatytų faktų. Apibendrinant, pareiškėjas užginčijo Komisijos preliminarią išvadą, kad mažai tikėtina, jog dempingas pasikartotų, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. |
| --- | --- |

(24)

2019 m. kovo 12 d. pareiškėjas raštu pateikė savo nuomonę dėl Komisijos nustatytų faktų. Apibendrinant, pareiškėjas užginčijo Komisijos preliminarią išvadą, kad mažai tikėtina, jog dempingas pasikartotų, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

| (25) | Atsižvelgdamos į šias pastabas, trys JAV biodegalų asociacijos paprašė Komisijos tarnybų surengti klausymą, kuris surengtas 2019 m. kovo 19 d. Po šio klausymo šios asociacijos nusiuntė Komisijai papildomus dokumentus, kad paremtų tam tikrus pareiškimus. 2019 m. kovo 20 d. klausymo metu pareiškėjas paaiškino savo nuomonę. |
| --- | --- |

(25)

Atsižvelgdamos į šias pastabas, trys JAV biodegalų asociacijos paprašė Komisijos tarnybų surengti klausymą, kuris surengtas 2019 m. kovo 19 d. Po šio klausymo šios asociacijos nusiuntė Komisijai papildomus dokumentus, kad paremtų tam tikrus pareiškimus. 2019 m. kovo 20 d. klausymo metu pareiškėjas paaiškino savo nuomonę.

| (26) | Suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta. |
| --- | --- |

(26)

Suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.

1.10.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (27) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2017 m. sausio 1 d. – 2017 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2014 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(27)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2017 m. sausio 1 d. – 2017 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2014 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.   PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Peržiūrimasis produktas

Peržiūrimasis produktas

| (28) | Peržiūrimasis produktas yra JAV kilmės bioetanolis (kartais vadinamas etanolio kuru), t. y. iš žemės ūkio produktų (kaip išvardyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo I priede) pagamintas etilo alkoholis, denatūruotas arba nedenatūruotas, išskyrus produktus, kurių sudėtyje pagal EN 15376 standartą yra daugiau kaip 0,3 % (m/m) vandens, taip pat iš žemės ūkio produktų (kaip išvardyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo I priede) pagamintas etilo alkoholis, esantis benzino mišiniuose, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 10 % (v/v) etilo alkoholio, kuris skirtas naudoti kaip kuras ir kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 50, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 ir ex 3824 99 92 (TARIC kodai 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125011, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 ir 3824999266). Bioetanolis gali būti gaminamas iš įvairių žemės ūkio žaliavų, pavyzdžiui, cukranendrių, cukrinių runkelių, bulvių, maniokų ir kukurūzų. Skirtingų gamintojų gamybos procesas gali šiek tiek skirtis. |
| --- | --- |

(28)

Peržiūrimasis produktas yra JAV kilmės bioetanolis (kartais vadinamas etanolio kuru), t. y. iš žemės ūkio produktų (kaip išvardyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo I priede) pagamintas etilo alkoholis, denatūruotas arba nedenatūruotas, išskyrus produktus, kurių sudėtyje pagal EN 15376 standartą yra daugiau kaip 0,3 % (m/m) vandens, taip pat iš žemės ūkio produktų (kaip išvardyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo I priede) pagamintas etilo alkoholis, esantis benzino mišiniuose, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 10 % (v/v) etilo alkoholio, kuris skirtas naudoti kaip kuras ir kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 50, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 ir ex 3824 99 92 (TARIC kodai 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125011, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 ir 3824999266). Bioetanolis gali būti gaminamas iš įvairių žemės ūkio žaliavų, pavyzdžiui, cukranendrių, cukrinių runkelių, bulvių, maniokų ir kukurūzų. Skirtingų gamintojų gamybos procesas gali šiek tiek skirtis.

| (29) | Šiame priemonių galiojimo termino peržiūros tyrime nagrinėjamo visų rūšių bioetanolio ir bioetanolio mišiniuose, nepaisant galimų gamybai naudotos žaliavos ar gamybos procesų skirtumų, fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios arba labai panašios, be to, jis naudojamas tai pačiai paskirčiai. Dėl galimų nedidelių peržiūrimojo produkto variantų pagrindinė apibrėžtis ar savybės nesikeičia. |
| --- | --- |

(29)

Šiame priemonių galiojimo termino peržiūros tyrime nagrinėjamo visų rūšių bioetanolio ir bioetanolio mišiniuose, nepaisant galimų gamybai naudotos žaliavos ar gamybos procesų skirtumų, fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios arba labai panašios, be to, jis naudojamas tai pačiai paskirčiai. Dėl galimų nedidelių peržiūrimojo produkto variantų pagrindinė apibrėžtis ar savybės nesikeičia.

| (30) | Bioetanolis, kuris skirtas naudoti ne kuro reikmėms, nebuvo įtrauktas į pradinio tyrimo aprėptį, todėl jis taip pat neįtrauktas į šią priemonių galiojimo termino peržiūrą. |
| --- | --- |

(30)

Bioetanolis, kuris skirtas naudoti ne kuro reikmėms, nebuvo įtrauktas į pradinio tyrimo aprėptį, todėl jis taip pat neįtrauktas į šią priemonių galiojimo termino peržiūrą.

2.2.   Panašus produktas

Panašus produktas

| (31) | Per pradinį tyrimą Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonės gaminamas ir Sąjungos rinkoje parduodamas bioetanolis pasižymi panašiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, palyginti su iš JAV į Sąjungą eksportuojamu bioetanoliu. Nepaisant to, kad įvairios žemės ūkio žaliavos naudojamos kaip žaliavos, JAV kilmės bioetanolis ir Sąjungoje gaminamas bioetanolis yra vienas kitą pakeičiantys gaminiai. |
| --- | --- |

(31)

Per pradinį tyrimą Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonės gaminamas ir Sąjungos rinkoje parduodamas bioetanolis pasižymi panašiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, palyginti su iš JAV į Sąjungą eksportuojamu bioetanoliu. Nepaisant to, kad įvairios žemės ūkio žaliavos naudojamos kaip žaliavos, JAV kilmės bioetanolis ir Sąjungoje gaminamas bioetanolis yra vienas kitą pakeičiantys gaminiai.

| (32) | Pagrindinis didžiosios dalies JAV rinkoje parduodamo bioetanolio ir Sąjungos rinkoje parduodamo bioetanolio skirtumas susijęs su skirtingais drėgnio standartais. JAV gamintojai paprastai gamina bioetanolį, kurio vandens kiekis 0,5 % arba daugiau, nors pagal Sąjungos rinkos specifikacijas reikalaujama, kad vandens kiekis būtų mažesnis, ne daugiau kaip 0,3 %, matuojant pagal standartą EN 15376, kurį taikant iš trečiųjų šalių gamintojų būtų reikalaujama atlikti papildomą rafinavimą, kad būtų laikomasi Sąjungos rinkos reikalavimų. |
| --- | --- |

(32)

Pagrindinis didžiosios dalies JAV rinkoje parduodamo bioetanolio ir Sąjungos rinkoje parduodamo bioetanolio skirtumas susijęs su skirtingais drėgnio standartais. JAV gamintojai paprastai gamina bioetanolį, kurio vandens kiekis 0,5 % arba daugiau, nors pagal Sąjungos rinkos specifikacijas reikalaujama, kad vandens kiekis būtų mažesnis, ne daugiau kaip 0,3 %, matuojant pagal standartą EN 15376, kurį taikant iš trečiųjų šalių gamintojų būtų reikalaujama atlikti papildomą rafinavimą, kad būtų laikomasi Sąjungos rinkos reikalavimų.

| (33) | Komisija iš suinteresuotųjų šalių, kurios pateikė pastabų dėl šios priemonių galiojimo termino peržiūros, negavo jokių pastabų dėl panašaus produkto. Todėl Komisija patvirtino, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(33)

Komisija iš suinteresuotųjų šalių, kurios pateikė pastabų dėl šios priemonių galiojimo termino peržiūros, negavo jokių pastabų dėl panašaus produkto. Todėl Komisija patvirtino, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

3.1.   Pirminės pastabos

Pirminės pastabos

| (34) | Nė vienas iš peržiūrimojo produkto JAV eksportuojančių gamintojų ar prekiautojų ir (arba) maišytojų nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Todėl, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 18 straipsniu, Komisija rėmėsi turimais faktais, siekdama nustatyti tikimybę, kad dempingas tęstųsi arba pasikartotų. Šiuo atžvilgiu Komisija naudojosi statistiniais duomenimis (t. y. 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų baze, Žemės ūkio rinkodaros išteklių centro (angl. AGMRC) duomenimis, JAV Tarptautinės prekybos komisijos (angl. US ITC) statistiniais duomenimis ir JAV Energetikos informacijos administracijos (angl. US EIA) statistiniais duomenimis), taip pat prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo pateikta informacija. |
| --- | --- |

(34)

Nė vienas iš peržiūrimojo produkto JAV eksportuojančių gamintojų ar prekiautojų ir (arba) maišytojų nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Todėl, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 18 straipsniu, Komisija rėmėsi turimais faktais, siekdama nustatyti tikimybę, kad dempingas tęstųsi arba pasikartotų. Šiuo atžvilgiu Komisija naudojosi statistiniais duomenimis (t. y. 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų baze, Žemės ūkio rinkodaros išteklių centro (angl. AGMRC) duomenimis, JAV Tarptautinės prekybos komisijos (angl. US ITC) statistiniais duomenimis ir JAV Energetikos informacijos administracijos (angl. US EIA) statistiniais duomenimis), taip pat prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo pateikta informacija.

| (35) | Komisija pranešė JAV valdžios institucijoms apie pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies taikymą ir suteikė joms galimybę pateikti pastabas. Komisija jokių pastabų negavo. |
| --- | --- |

(35)

Komisija pranešė JAV valdžios institucijoms apie pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies taikymą ir suteikė joms galimybę pateikti pastabas. Komisija jokių pastabų negavo.

3.2.   Dempingo tęsimosi Sąjungoje tikimybė, jei būtų leista nebetaikyti priemonių

Dempingo tęsimosi Sąjungoje tikimybė, jei būtų leista nebetaikyti priemonių

| (36) | Remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi Komisija nagrinėjo, ar vykdomas dempingas ir ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas tęstųsi arba pasikartotų. |
| --- | --- |

(36)

Remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi Komisija nagrinėjo, ar vykdomas dempingas ir ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas tęstųsi arba pasikartotų.

| (37) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu, įskaitant peržiūros tiriamąjį laikotarpį, JAV kilmės bioetanolio eksportas į Sąjungą buvo nereikšmingas. Remiantis 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų baze, importas iš nagrinėjamosios šalies per peržiūros tiriamąjį laikotarpį sudarė tik 4 213,5 tonos, t. y. sudarė 0,1 % rinkos dalį. Didžioji dalis šio kiekio (t. y. 99 %) buvo importuota į vieną valstybę narę per vieną mėnesį ir panašu, kad tai buvo vienas pristatymas. |
| --- | --- |

(37)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu, įskaitant peržiūros tiriamąjį laikotarpį, JAV kilmės bioetanolio eksportas į Sąjungą buvo nereikšmingas. Remiantis 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų baze, importas iš nagrinėjamosios šalies per peržiūros tiriamąjį laikotarpį sudarė tik 4 213,5 tonos, t. y. sudarė 0,1 % rinkos dalį. Didžioji dalis šio kiekio (t. y. 99 %) buvo importuota į vieną valstybę narę per vieną mėnesį ir panašu, kad tai buvo vienas pristatymas.

| (38) | Remdamasi šiomis faktinėmis aplinkybėmis Komisija preliminariai nusprendė, kad neturi pakankamai duomenų, leidžiančių daryti išvadą, kad tipiškas peržiūrimojo produkto importo kiekis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu parodė, kad dempingas Sąjungoje ir toliau tęsiamas. |
| --- | --- |

(38)

Remdamasi šiomis faktinėmis aplinkybėmis Komisija preliminariai nusprendė, kad neturi pakankamai duomenų, leidžiančių daryti išvadą, kad tipiškas peržiūrimojo produkto importo kiekis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu parodė, kad dempingas Sąjungoje ir toliau tęsiamas.

| (39) | Vėliau Komisija, remdamasi turimais faktais, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išnagrinėjo dempingo iš JAV pasikartojimo tikimybę. |
| --- | --- |

(39)

Vėliau Komisija, remdamasi turimais faktais, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išnagrinėjo dempingo iš JAV pasikartojimo tikimybę.

3.3.   Dempingo pasikartojimo tikimybė, jei būtų leista nebetaikyti priemonių

Dempingo pasikartojimo tikimybė, jei būtų leista nebetaikyti priemonių

| (40) | Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: JAV vidaus rinkos kainos, JAV eksporto į trečiąsias šalis kainos, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai, visų JAV gamintojų bioetanolio (atitinkančio Sąjungos rinkos drėgnį ir neatitinkančio) suvartojimas ir atsargos bei Sąjungos rinkos patrauklumas. |
| --- | --- |

(40)

Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: JAV vidaus rinkos kainos, JAV eksporto į trečiąsias šalis kainos, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai, visų JAV gamintojų bioetanolio (atitinkančio Sąjungos rinkos drėgnį ir neatitinkančio) suvartojimas ir atsargos bei Sąjungos rinkos patrauklumas.

Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (41) | Kadangi JAV bioetanolio eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo pateiktais duomenimis pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. |
| --- | --- |

(41)

Kadangi JAV bioetanolio eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo pateiktais duomenimis pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

| (42) | Prašymas atlikti peržiūrą buvo grindžiamas viešai prieinamais AGMRC (5) duomenimis. Prašyme atlikti peržiūrą normaliajai vertei nustatyti buvo naudojama bioetanolio kaina Ilinojuje – vienoje iš didžiausių JAV valstijų, gaminančių bioetanolį. |
| --- | --- |

(42)

Prašymas atlikti peržiūrą buvo grindžiamas viešai prieinamais AGMRC (5) duomenimis. Prašyme atlikti peržiūrą normaliajai vertei nustatyti buvo naudojama bioetanolio kaina Ilinojuje – vienoje iš didžiausių JAV valstijų, gaminančių bioetanolį.

5

| (43) | Dėl išsamumo Komisija į savo normaliosios vertės skaičiavimą įtraukė metinę vidutinę pardavimo vidaus rinkoje kainos kainą keturiose didžiausiose bioetanolį gaminančiose JAV valstijose (Ajovoje, Ilinojuje, Nebraskoje ir Pietų Dakotoje), apie kurias AGMRC pateikė išsamius peržiūros tiriamojo laikotarpio duomenis. |
| --- | --- |

(43)

Dėl išsamumo Komisija į savo normaliosios vertės skaičiavimą įtraukė metinę vidutinę pardavimo vidaus rinkoje kainos kainą keturiose didžiausiose bioetanolį gaminančiose JAV valstijose (Ajovoje, Ilinojuje, Nebraskoje ir Pietų Dakotoje), apie kurias AGMRC pateikė išsamius peržiūros tiriamojo laikotarpio duomenis.

| (44) | Be to, Komisija įvertino Čikagos prekių biržos (angl. CBOT) nurodytas bioetanolio rinkos kainas. Vidutinė CBOT kaina buvo šiek tiek didesnė nei AGMRC nurodyta peržiūros tiriamojo laikotarpio vidutinė vidaus pardavimo kaina. |
| --- | --- |

(44)

Be to, Komisija įvertino Čikagos prekių biržos (angl. CBOT) nurodytas bioetanolio rinkos kainas. Vidutinė CBOT kaina buvo šiek tiek didesnė nei AGMRC nurodyta peržiūros tiriamojo laikotarpio vidutinė vidaus pardavimo kaina.

| (45) | Remdamasi viešai prieinama informacija, Komisija nustatė, kad JAV taikomi bioetanolio standartai pagal vandens kiekio reikalavimus skiriasi nuo standartų, taikomų kitose rinkose, įskaitant tris pagrindines JAV eksporto rinkas – Braziliją, Kanadą ir Peru. Palyginti su Brazilijos, Kanados ir Peru rinkomis, pagal JAV standartus leidžiamas didžiausias vandens kiekis. |
| --- | --- |

(45)

Remdamasi viešai prieinama informacija, Komisija nustatė, kad JAV taikomi bioetanolio standartai pagal vandens kiekio reikalavimus skiriasi nuo standartų, taikomų kitose rinkose, įskaitant tris pagrindines JAV eksporto rinkas – Braziliją, Kanadą ir Peru. Palyginti su Brazilijos, Kanados ir Peru rinkomis, pagal JAV standartus leidžiamas didžiausias vandens kiekis.

| (46) | Prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjas teigė, kad nagrinėdama galimą JAV bioetanolio eksportą į Sąjungą Komisija turėtų atsižvelgti į papildomas gamybos sąnaudas, susijusias su vandens kiekio bioetanolyje sumažinimu (toliau – perdirbimo pagal Sąjungos standartus priemoka). Kadangi ši metodika buvo taikyta pradiniame tyrime, Komisija šį tvirtinimą priėmė. |
| --- | --- |

(46)

Prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjas teigė, kad nagrinėdama galimą JAV bioetanolio eksportą į Sąjungą Komisija turėtų atsižvelgti į papildomas gamybos sąnaudas, susijusias su vandens kiekio bioetanolyje sumažinimu (toliau – perdirbimo pagal Sąjungos standartus priemoka). Kadangi ši metodika buvo taikyta pradiniame tyrime, Komisija šį tvirtinimą priėmė.

| (47) | Kad būtų galima atlikti teisingą palyginimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą, Komisija JAV pardavimo vidaus rinkoje kainą pakoregavo remdamasi AGMRC ir CBOT pateikta informacija apie papildomas perdirbimo sąnaudas, susijusias su vandens kiekio eksportui skirtame bioetanolyje sumažinimu. Kadangi JAV eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija rėmėsi pareiškėjo pateiktais duomenimis, pagal kurią perdirbimo pagal Sąjungos standartus priemoka sudarė 12,30 EUR už toną. Siekdama taikyti konservatyvų metodą, Komisija šią priemoką taikė normaliajai vertei. Ši normalioji vertė buvo naudojama atliekant visus dempingo skaičiavimus, net ir tada, kai eksportuota į rinkas, kuriose pagal bioetanolio standartus vandens kiekis gali būti didesnis, palyginti su Sąjungos standartu. |
| --- | --- |

(47)

Kad būtų galima atlikti teisingą palyginimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą, Komisija JAV pardavimo vidaus rinkoje kainą pakoregavo remdamasi AGMRC ir CBOT pateikta informacija apie papildomas perdirbimo sąnaudas, susijusias su vandens kiekio eksportui skirtame bioetanolyje sumažinimu. Kadangi JAV eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija rėmėsi pareiškėjo pateiktais duomenimis, pagal kurią perdirbimo pagal Sąjungos standartus priemoka sudarė 12,30 EUR už toną. Siekdama taikyti konservatyvų metodą, Komisija šią priemoką taikė normaliajai vertei. Ši normalioji vertė buvo naudojama atliekant visus dempingo skaičiavimus, net ir tada, kai eksportuota į rinkas, kuriose pagal bioetanolio standartus vandens kiekis gali būti didesnis, palyginti su Sąjungos standartu.

Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (48) | Eksporto kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo nustatytos remiantis viešai skelbiamais duomenimis, t. y. JAV Tarptautinės prekybos komisijos statistiniais duomenimis. Prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjas nurodė, kad Brazilija, Kanada ir Peru yra trys pagrindinės JAV eksporto rinkos, ir teigė, kad dempingo pasikartojimo tikimybė turėtų būti išnagrinėta remiantis JAV eksportu į šias šalis. Pareiškėjas taip pat pateikė tarptautinio ir vidaus frachto ir perdirbimo pagal Sąjungos standartus priemokos įverčius, kaip išsamiau paaiškinta 47 konstatuojamojoje dalyje. Komisija pritarė pareiškėjo pasiūlytam metodui ir įvertino JAV bioetanolio pardavimo kainas trijose pagrindinėse JAV eksporto rinkose peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(48)

Eksporto kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo nustatytos remiantis viešai skelbiamais duomenimis, t. y. JAV Tarptautinės prekybos komisijos statistiniais duomenimis. Prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjas nurodė, kad Brazilija, Kanada ir Peru yra trys pagrindinės JAV eksporto rinkos, ir teigė, kad dempingo pasikartojimo tikimybė turėtų būti išnagrinėta remiantis JAV eksportu į šias šalis. Pareiškėjas taip pat pateikė tarptautinio ir vidaus frachto ir perdirbimo pagal Sąjungos standartus priemokos įverčius, kaip išsamiau paaiškinta 47 konstatuojamojoje dalyje. Komisija pritarė pareiškėjo pasiūlytam metodui ir įvertino JAV bioetanolio pardavimo kainas trijose pagrindinėse JAV eksporto rinkose peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

| (49) | Be to, siekdama išsamumo, Komisija išnagrinėjo vidutinę viso JAV bioetanolio pardavimo trečiosioms rinkoms, išskyrus Sąjungą, eksporto kainą. |
| --- | --- |

(49)

Be to, siekdama išsamumo, Komisija išnagrinėjo vidutinę viso JAV bioetanolio pardavimo trečiosioms rinkoms, išskyrus Sąjungą, eksporto kainą.

| (50) | JAV Tarptautinės prekybos komisijos statistinių duomenų bazėje pateiktos franko vietos prie laivo (FAS) eksporto kainos. Komisija pakoregavo šiuos duomenis pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis, atskaitydama vidaus transporto sąnaudas JAV. Kadangi JAV eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija rėmėsi informacija, susijusia su pareiškėjo pateiktomis JAV vidaus transporto sąnaudomis. |
| --- | --- |

(50)

JAV Tarptautinės prekybos komisijos statistinių duomenų bazėje pateiktos franko vietos prie laivo (FAS) eksporto kainos. Komisija pakoregavo šiuos duomenis pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis, atskaitydama vidaus transporto sąnaudas JAV. Kadangi JAV eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija rėmėsi informacija, susijusia su pareiškėjo pateiktomis JAV vidaus transporto sąnaudomis.

| (51) | Kadangi nėra įrodymų, kuriais remiantis būtų galima manyti kitaip, Komisija laikėsi nuomonės, kad JAV eksporto į atskiras eksporto rinkas kainos jau apėmė perdirbimo sąnaudas, susijusias su vandens kiekio bioetanolyje sumažinimu. Todėl Komisija netaikė koregavimų dėl papildomų sąnaudų, kurias patyrė eksportuojantys JAV gamintojai. |
| --- | --- |

(51)

Kadangi nėra įrodymų, kuriais remiantis būtų galima manyti kitaip, Komisija laikėsi nuomonės, kad JAV eksporto į atskiras eksporto rinkas kainos jau apėmė perdirbimo sąnaudas, susijusias su vandens kiekio bioetanolyje sumažinimu. Todėl Komisija netaikė koregavimų dėl papildomų sąnaudų, kurias patyrė eksportuojantys JAV gamintojai.

Palyginimas

Palyginimas

| (52) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį, vidutinė normalioji vertė palyginta su vidutine svertine eksporto iš JAV į tris didžiausias JAV eksporto rinkas kaina EXW sąlygomis. Kitu palyginimu palyginta vidutinė normalioji vertė ir vidutinė svertinė eksporto iš JAV į visas trečiųjų šalių rinkas, išskyrus Sąjungą, kaina. |
| --- | --- |

(52)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį, vidutinė normalioji vertė palyginta su vidutine svertine eksporto iš JAV į tris didžiausias JAV eksporto rinkas kaina EXW sąlygomis. Kitu palyginimu palyginta vidutinė normalioji vertė ir vidutinė svertinė eksporto iš JAV į visas trečiųjų šalių rinkas, išskyrus Sąjungą, kaina.

| (53) | Siekdama užtikrinti, kad vertinimas būtų konservatyvus, Komisija naudojo normaliąją vertę, padidintą perdirbimo pagal Sąjungos standartus priemokos dydžiu, kaip paaiškinta 47 konstatuojamojoje dalyje, ir eksporto kainą, dėl kurios Komisija darė prielaidą, kad visos perdirbimo sąnaudos jau buvo įtrauktos, todėl eksporto kainos nereikėjo koreguoti dėl perdirbimo sąnaudų. |
| --- | --- |

(53)

Siekdama užtikrinti, kad vertinimas būtų konservatyvus, Komisija naudojo normaliąją vertę, padidintą perdirbimo pagal Sąjungos standartus priemokos dydžiu, kaip paaiškinta 47 konstatuojamojoje dalyje, ir eksporto kainą, dėl kurios Komisija darė prielaidą, kad visos perdirbimo sąnaudos jau buvo įtrauktos, todėl eksporto kainos nereikėjo koreguoti dėl perdirbimo sąnaudų.

Dempingo skirtumas naudojant eksporto į trečiąsias šalis kainas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

Dempingo skirtumas naudojant eksporto į trečiąsias šalis kainas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

| (54) | Siekdama nustatyti eksporto į trečiąsias šalis dempingo skirtumą, Komisija normaliąją vertę, pagrįstą duomenimis, gautais iš AGMRC ir CBOT, palygino su eksporto į tris pagrindines JAV eksporto rinkas ir į visas trečiąsias šalis, išskyrus Sąjungą, kaina, tinkamai pakoreguota pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(54)

Siekdama nustatyti eksporto į trečiąsias šalis dempingo skirtumą, Komisija normaliąją vertę, pagrįstą duomenimis, gautais iš AGMRC ir CBOT, palygino su eksporto į tris pagrindines JAV eksporto rinkas ir į visas trečiąsias šalis, išskyrus Sąjungą, kaina, tinkamai pakoreguota pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis.

| (55) | Komisija nustatė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu eksportui į tris pagrindines JAV eksporto rinkas, kurios buvo nagrinėjamos atskirai, ir į visas trečiąsias rinkas, išskyrus Sąjungą, bendrai, dempingo nenustatyta, taip pat atsižvelgus ir į AGLRC ir CBOT kainą skaičiuojant normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(55)

Komisija nustatė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu eksportui į tris pagrindines JAV eksporto rinkas, kurios buvo nagrinėjamos atskirai, ir į visas trečiąsias rinkas, išskyrus Sąjungą, bendrai, dempingo nenustatyta, taip pat atsižvelgus ir į AGLRC ir CBOT kainą skaičiuojant normaliąją vertę.

| (56) | Po faktų atskleidimo pareiškėjas tvirtino, kad Komisija neteisingai padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingo nenustatyta. Pareiškėjas pastabose dėl faktų atskleidimo nurodė dempingą dviejose JAV eksporto rinkose (Indijoje ir JAE), taip pat ir eksportui į dvi valstybes nares (Ispaniją ir Jungtinę Karalystę). |
| --- | --- |

(56)

Po faktų atskleidimo pareiškėjas tvirtino, kad Komisija neteisingai padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingo nenustatyta. Pareiškėjas pastabose dėl faktų atskleidimo nurodė dempingą dviejose JAV eksporto rinkose (Indijoje ir JAE), taip pat ir eksportui į dvi valstybes nares (Ispaniją ir Jungtinę Karalystę).

| (57) | Kalbant apie pareiškėjo teiginius dėl JAV eksporto į dvi valstybes nares, reikėtų pažymėti, kad Komisijos analizė buvo pagrįsta 14 straipsnio 6 dalyje nurodytoje duomenų bazėje užregistruotu importu, kuris laikomas patikimesniu importo iš JAV į Sąjungą apimčiai nustatyti nei JAV eksporto statistiniai duomenys. Šio importo į atskiras valstybes nares nagrinėjimas nebuvo susijęs su tyrimu, nes Sąjunga laikoma viena rinka, ir nebuvo jokių įtarimų ar įrodymų, kad būtų taikomas tikslinis dempingas (37 konstatuojamojoje dalyje nurodytas importas į Sąjungą neparodė eksporto kainų struktūros, kuri labai skirtųsi priklausomai nuo regionų ar laikotarpių, ir todėl neatitiko tikslinio dempingo analizės reikalavimų, nes visų pirma daugiau kaip 99 % šio importo buvo importuojama į vieną valstybę narę). |
| --- | --- |

(57)

Kalbant apie pareiškėjo teiginius dėl JAV eksporto į dvi valstybes nares, reikėtų pažymėti, kad Komisijos analizė buvo pagrįsta 14 straipsnio 6 dalyje nurodytoje duomenų bazėje užregistruotu importu, kuris laikomas patikimesniu importo iš JAV į Sąjungą apimčiai nustatyti nei JAV eksporto statistiniai duomenys. Šio importo į atskiras valstybes nares nagrinėjimas nebuvo susijęs su tyrimu, nes Sąjunga laikoma viena rinka, ir nebuvo jokių įtarimų ar įrodymų, kad būtų taikomas tikslinis dempingas (37 konstatuojamojoje dalyje nurodytas importas į Sąjungą neparodė eksporto kainų struktūros, kuri labai skirtųsi priklausomai nuo regionų ar laikotarpių, ir todėl neatitiko tikslinio dempingo analizės reikalavimų, nes visų pirma daugiau kaip 99 % šio importo buvo importuojama į vieną valstybę narę).

| (58) | Bet kuriuo atveju importas iš JAV į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo laikomas nežymiu ir netipišku, kaip nustatyta 37 ir 38 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(58)

Bet kuriuo atveju importas iš JAV į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo laikomas nežymiu ir netipišku, kaip nustatyta 37 ir 38 konstatuojamosiose dalyse.

| (59) | Komisija patikrino pareiškėjo pastabose po faktų atskleidimo pateiktus skaičiavimus ir, priešingai nei pareiškėjas, JAV eksportui į Indiją nenustatė dempingo, viršijančio de minimis lygį, o eksportui į JAE nustatė tik nedidelį dempingą, viršijantį 3,1 % de minimis lygį. Tačiau eksportas į JAE sudarė tik 3 % viso JAV bioetanolio eksporto, todėl atskirai tokio eksporto negalima laikyti tipišku. Komisija nustatė, kad šių dviejų skaičiavimų rezultatų skirtumas atsirado dėl to, kad pareiškėjas naudojo tik Ilinojaus duomenis normaliajai vertei apskaičiuoti, nors turėta išsamių duomenų apie keturias JAV valstijas, ir dėl taikyto valiutos kurso. Eksporto vertėms konvertuoti iš USD į EUR pareiškėjas taikė vieną vidutinį metinį valiutos kursą, o Komisija eksporto vertes atskirais peržiūros tiriamojo laikotarpio mėnesiais konvertavo pagal atitinkamą vidutinį mėnesinį valiutos kursą. Tuo pačiu metu pareiškėjo naudota JAV vidaus frachto sąnaudų suma atitiko prašyme pasiūlytą sumą EUR. Kadangi pareiškėjas prašyme sąnaudų sumas apskaičiavo USD, Komisija konvertavo apskaičiuotąją vertę iš USD į EUR taikydama atitinkamą vidutinį mėnesinį valiutos kursą atskirais peržiūros tyrimo laikotarpio mėnesiais. |
| --- | --- |

(59)

Komisija patikrino pareiškėjo pastabose po faktų atskleidimo pateiktus skaičiavimus ir, priešingai nei pareiškėjas, JAV eksportui į Indiją nenustatė dempingo, viršijančio de minimis lygį, o eksportui į JAE nustatė tik nedidelį dempingą, viršijantį 3,1 % de minimis lygį. Tačiau eksportas į JAE sudarė tik 3 % viso JAV bioetanolio eksporto, todėl atskirai tokio eksporto negalima laikyti tipišku. Komisija nustatė, kad šių dviejų skaičiavimų rezultatų skirtumas atsirado dėl to, kad pareiškėjas naudojo tik Ilinojaus duomenis normaliajai vertei apskaičiuoti, nors turėta išsamių duomenų apie keturias JAV valstijas, ir dėl taikyto valiutos kurso. Eksporto vertėms konvertuoti iš USD į EUR pareiškėjas taikė vieną vidutinį metinį valiutos kursą, o Komisija eksporto vertes atskirais peržiūros tiriamojo laikotarpio mėnesiais konvertavo pagal atitinkamą vidutinį mėnesinį valiutos kursą. Tuo pačiu metu pareiškėjo naudota JAV vidaus frachto sąnaudų suma atitiko prašyme pasiūlytą sumą EUR. Kadangi pareiškėjas prašyme sąnaudų sumas apskaičiavo USD, Komisija konvertavo apskaičiuotąją vertę iš USD į EUR taikydama atitinkamą vidutinį mėnesinį valiutos kursą atskirais peržiūros tyrimo laikotarpio mėnesiais.

de minimis

de minimis

| (60) | Remdamasi 59 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada Komisija laikėsi nuomonės, kad išvados dėl nedidelio dempingo, susijusio su eksportu į JAE, nebuvo tokio pobūdžio, kad galėtų pakeisti ankstesnes Komisijos išvadas dėl JAV gamintojų ir (arba) eksportuotojų kainodaros politikos trečiųjų šalių rinkose. Todėl 56 konstatuojamojoje dalyje nurodytas teiginys turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(60)

Remdamasi 59 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada Komisija laikėsi nuomonės, kad išvados dėl nedidelio dempingo, susijusio su eksportu į JAE, nebuvo tokio pobūdžio, kad galėtų pakeisti ankstesnes Komisijos išvadas dėl JAV gamintojų ir (arba) eksportuotojų kainodaros politikos trečiųjų šalių rinkose. Todėl 56 konstatuojamojoje dalyje nurodytas teiginys turi būti atmestas.

| (61) | Be to, reikia pažymėti, kad, kaip paaiškinta 48 konstatuojamojoje dalyje, Komisija išnagrinėjo JAV eksportą į tris svarbiausias bioetanolio eksporto rinkas JAV, kaip nurodė pareiškėjas. Tai darydama Komisija, atsižvelgdama į tai, kad JAV eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, laikėsi pareiškėjo prašyme pasiūlyto metodo. Šiuo atžvilgiu pareiškėjas nepateikė jokio pagrindimo, kodėl trys JAV eksporto rinkos, nurodytos prašyme ir Komisijos išnagrinėtos, nebėra tinkamas pagrindas galimai JAV gamintojų ir (arba) eksportuotojų dempingo praktikai trečiųjų šalių rinkose nagrinėti. Pareiškėjas taip pat nenurodė, kodėl pastabose dėl faktų atskleidimo nurodytos keturios šalys būtų tipiškesnės ir kodėl jų kainos būtų tipiškesnės nei vidutinės viso JAV eksporto į trečiąsias šalis, išskyrus Sąjungą, eksporto kainos. |
| --- | --- |

(61)

Be to, reikia pažymėti, kad, kaip paaiškinta 48 konstatuojamojoje dalyje, Komisija išnagrinėjo JAV eksportą į tris svarbiausias bioetanolio eksporto rinkas JAV, kaip nurodė pareiškėjas. Tai darydama Komisija, atsižvelgdama į tai, kad JAV eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, laikėsi pareiškėjo prašyme pasiūlyto metodo. Šiuo atžvilgiu pareiškėjas nepateikė jokio pagrindimo, kodėl trys JAV eksporto rinkos, nurodytos prašyme ir Komisijos išnagrinėtos, nebėra tinkamas pagrindas galimai JAV gamintojų ir (arba) eksportuotojų dempingo praktikai trečiųjų šalių rinkose nagrinėti. Pareiškėjas taip pat nenurodė, kodėl pastabose dėl faktų atskleidimo nurodytos keturios šalys būtų tipiškesnės ir kodėl jų kainos būtų tipiškesnės nei vidutinės viso JAV eksporto į trečiąsias šalis, išskyrus Sąjungą, eksporto kainos.

| (62) | Po faktų atskleidimo pareiškėjas taip pat teigė, kad Komisija neatsižvelgė į pareiškėjo pateiktą mėnesinę analizę, iš kurios matyti, kad JAV eksporto į užsienio rinkas dempingo skirtumai yra dideli. |
| --- | --- |

(62)

Po faktų atskleidimo pareiškėjas taip pat teigė, kad Komisija neatsižvelgė į pareiškėjo pateiktą mėnesinę analizę, iš kurios matyti, kad JAV eksporto į užsienio rinkas dempingo skirtumai yra dideli.

| (63) | Komisija atsižvelgė į anksčiau pateiktą pareiškėjo pateiktą informaciją, susijusią su mėnesine analize. Ji priminė, kad pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį, siekiant pateikti pagrįstą išvadą, dempingo atveju pasirinktas tiriamasis laikotarpis paprastai turėtų būti ne trumpesnis nei šeši mėnesiai. Šiuo atveju Komisija pasiūlė dvylikos mėnesių trukmės tiriamąjį laikotarpį pagal įprastinę dempingo ir žalos nustatymo praktiką. Remiantis Komisijos pasiūlytu tiriamuoju laikotarpiu, buvo apskaičiuotas vidutinis dempingo skirtumas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Komisijos analizė parodė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (vertinant kaip visumą) eksportas į pareiškėjo pasirinktas tris rinkas ir visas trečiųjų šalių rinkas, išskyrus Sąjungą, vykdytas ne dempingo kainomis. Šios išvados neparodė, kad yra tolesnio žalingo dempingo tikimybė, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, o veikiau priešingai. Tai, kad dempingas galėtų būti nustatytas tam tikrais konkrečiais mėnesiais, nelėmė skirtingos išvados. Visų pirma dempingas nustatomas remiantis visu tiriamuoju laikotarpiu. Kadangi paskelbus pranešimą apie tyrimo inicijavimą (taip pat ir vėlesniu etapu) pareiškėjas neprieštaravo, kad būtų naudojamas 12 mėnesių tiriamasis laikotarpis, Komisija nenustatė jokios priežasties pakeisti dempingo vertinimą į trumpesnį laikotarpį. Bet kuriuo atveju Komisija pažymėjo, kad trumpesnis nei šešių mėnesių laikotarpis turėtų būti pasirenkamas tik išskirtinėmis aplinkybėmis. Pareiškėjas tokių aplinkybių nenurodė, o Komisija taip pat nemanė, kad tokios aplinkybės buvo. Taip pat faktas, kad dempingas vykdytas tik kai kuriose eksporto paskirties vietose, negali būti laikomas lemiamu vertinant JAV gamintojų ir (arba) eksportuotojų dempingo praktiką trečiųjų šalių rinkose, taip pat negalima daryti išvados, kad dempingas į Sąjungą pasikartotų. Todėl šis teiginys turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(63)

Komisija atsižvelgė į anksčiau pateiktą pareiškėjo pateiktą informaciją, susijusią su mėnesine analize. Ji priminė, kad pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį, siekiant pateikti pagrįstą išvadą, dempingo atveju pasirinktas tiriamasis laikotarpis paprastai turėtų būti ne trumpesnis nei šeši mėnesiai. Šiuo atveju Komisija pasiūlė dvylikos mėnesių trukmės tiriamąjį laikotarpį pagal įprastinę dempingo ir žalos nustatymo praktiką. Remiantis Komisijos pasiūlytu tiriamuoju laikotarpiu, buvo apskaičiuotas vidutinis dempingo skirtumas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Komisijos analizė parodė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (vertinant kaip visumą) eksportas į pareiškėjo pasirinktas tris rinkas ir visas trečiųjų šalių rinkas, išskyrus Sąjungą, vykdytas ne dempingo kainomis. Šios išvados neparodė, kad yra tolesnio žalingo dempingo tikimybė, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, o veikiau priešingai. Tai, kad dempingas galėtų būti nustatytas tam tikrais konkrečiais mėnesiais, nelėmė skirtingos išvados. Visų pirma dempingas nustatomas remiantis visu tiriamuoju laikotarpiu. Kadangi paskelbus pranešimą apie tyrimo inicijavimą (taip pat ir vėlesniu etapu) pareiškėjas neprieštaravo, kad būtų naudojamas 12 mėnesių tiriamasis laikotarpis, Komisija nenustatė jokios priežasties pakeisti dempingo vertinimą į trumpesnį laikotarpį. Bet kuriuo atveju Komisija pažymėjo, kad trumpesnis nei šešių mėnesių laikotarpis turėtų būti pasirenkamas tik išskirtinėmis aplinkybėmis. Pareiškėjas tokių aplinkybių nenurodė, o Komisija taip pat nemanė, kad tokios aplinkybės buvo. Taip pat faktas, kad dempingas vykdytas tik kai kuriose eksporto paskirties vietose, negali būti laikomas lemiamu vertinant JAV gamintojų ir (arba) eksportuotojų dempingo praktiką trečiųjų šalių rinkose, taip pat negalima daryti išvados, kad dempingas į Sąjungą pasikartotų. Todėl šis teiginys turi būti atmestas.

3.3.1.   Gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai, suvartojimas ir atsargos

Gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai, suvartojimas ir atsargos

| (64) | Pagal JAV Energetikos informacijos administracijos statistinius duomenis (6) peržiūros tiriamuoju laikotarpiu JAV bioetanolio gamybos pajėgumai sudarė 46,4 mln. tonų. Tai daugiau nei dešimt kartų viršija Sąjungos rinkos dydį, kurioje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu suvartojimas sudarė 4,3 mln. tonų. |
| --- | --- |

(64)

Pagal JAV Energetikos informacijos administracijos statistinius duomenis (6) peržiūros tiriamuoju laikotarpiu JAV bioetanolio gamybos pajėgumai sudarė 46,4 mln. tonų. Tai daugiau nei dešimt kartų viršija Sąjungos rinkos dydį, kurioje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu suvartojimas sudarė 4,3 mln. tonų.

6

| (65) | Tačiau atlikus tyrimą nenustatyta, kad JAV būtų nepanaudotų pajėgumų. Pagal JAV Energetikos informacijos administracijos statistinius duomenis matyti, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu JAV pramonė pagamino daugiau kaip 100 % (47,6 mln. tonų) savo nominalių gamybos pajėgumų. |
| --- | --- |

(65)

Tačiau atlikus tyrimą nenustatyta, kad JAV būtų nepanaudotų pajėgumų. Pagal JAV Energetikos informacijos administracijos statistinius duomenis matyti, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu JAV pramonė pagamino daugiau kaip 100 % (47,6 mln. tonų) savo nominalių gamybos pajėgumų.

| (66) | Prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pareiškėjas pateikė įrodymų dėl perteklinės pasiūlos JAV rinkoje, susidariusios dėl riboto vidaus suvartojimo augimo potencialo. 2018 m. lapkričio 20 d. pateiktose pastabose pareiškėjas pakartojo šį teiginį. |
| --- | --- |

(66)

Prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pareiškėjas pateikė įrodymų dėl perteklinės pasiūlos JAV rinkoje, susidariusios dėl riboto vidaus suvartojimo augimo potencialo. 2018 m. lapkričio 20 d. pateiktose pastabose pareiškėjas pakartojo šį teiginį.

| (67) | Komisija išnagrinėjo JAV Energetikos informacijos administracijos ir JAV Tarptautinės prekybos komisijos statistinius duomenis apie vidaus suvartojimą ir eksportą ir nustatė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu JAV gamintojai eksportavo tik 8 % savo gamybos apimčių. Todėl didžioji dalis JAV pagaminto bioetanolio suvartota vidaus rinkoje. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu JAV suvartojimas sudarė 43,3 mln. tonų; taigi, jis atitiko 91 % JAV gamybos ir 93 % JAV gamybos pajėgumų. |
| --- | --- |

(67)

Komisija išnagrinėjo JAV Energetikos informacijos administracijos ir JAV Tarptautinės prekybos komisijos statistinius duomenis apie vidaus suvartojimą ir eksportą ir nustatė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu JAV gamintojai eksportavo tik 8 % savo gamybos apimčių. Todėl didžioji dalis JAV pagaminto bioetanolio suvartota vidaus rinkoje. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu JAV suvartojimas sudarė 43,3 mln. tonų; taigi, jis atitiko 91 % JAV gamybos ir 93 % JAV gamybos pajėgumų.

| (68) | Bioetanolio atsargos sudarė 2,9 mln. tonų, o tai sudaro tik 6 % visos JAV bioetanolio gamybos apimties peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Nors šis atsargų kiekis atitinka 68 % Sąjungos suvartojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, Komisija nusprendė, kad toks kiekis yra normalus lygis, kuris būtinas siekiant išvengti tiekimo sutrikimo. Komisija šią išvadą pagrindė viešais JAV Energetikos informacijos administracijos duomenimis. Iš ankstesnių duomenų matyti, kad laikotarpio pabaigos atsargos nuo 1992 m. iki 2003 m. sudarė 9–12 % visos JAV gamybos apimties ir 5–7 % nuo 2004 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio. |
| --- | --- |

(68)

Bioetanolio atsargos sudarė 2,9 mln. tonų, o tai sudaro tik 6 % visos JAV bioetanolio gamybos apimties peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Nors šis atsargų kiekis atitinka 68 % Sąjungos suvartojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, Komisija nusprendė, kad toks kiekis yra normalus lygis, kuris būtinas siekiant išvengti tiekimo sutrikimo. Komisija šią išvadą pagrindė viešais JAV Energetikos informacijos administracijos duomenimis. Iš ankstesnių duomenų matyti, kad laikotarpio pabaigos atsargos nuo 1992 m. iki 2003 m. sudarė 9–12 % visos JAV gamybos apimties ir 5–7 % nuo 2004 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio.

| (69) | Po faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad tai, jog peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo eksportuota 8 % JAV bioetanolio, rodė perteklinę pasiūlą ir tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į Sąjungos rinkos dydį, nes toks eksporto kiekis atitiko 98 % Sąjungos suvartojimo. Be to, pareiškėjas teigė, kad perteklinės pasiūlos padėtis dar pablogėtų dėl riboto vidaus suvartojimo augimo potencialo, kurį rodo ir nuolat didėjančios eksporto iš JAV apimties tendencija. |
| --- | --- |

(69)

Po faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad tai, jog peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo eksportuota 8 % JAV bioetanolio, rodė perteklinę pasiūlą ir tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į Sąjungos rinkos dydį, nes toks eksporto kiekis atitiko 98 % Sąjungos suvartojimo. Be to, pareiškėjas teigė, kad perteklinės pasiūlos padėtis dar pablogėtų dėl riboto vidaus suvartojimo augimo potencialo, kurį rodo ir nuolat didėjančios eksporto iš JAV apimties tendencija.

| (70) | Komisija pripažino, kad JAV rinka yra daug didesnė nei Sąjungos rinka gamybos, suvartojimo ir eksporto pardavimo atžvilgiu. Vis dėlto pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, kodėl JAV pramonės dydis turėtų rodyti dempingo pasikartojimo tikimybę. Pareiškėjas taip pat nepateikė įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad nuolatinį eksporto padidėjimą lėmė ribotas JAV vidaus suvartojimo augimo potencialas, o ne kiti veiksniai, visų pirma didėjanti bioetanolio paklausa trečiųjų šalių rinkose. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad etanolio kuro suvartojimas trijose pagrindinėse JAV eksporto rinkose padidėjo 1,3 mln. tonų, o šių šalių gamyba išaugo tik 200 tūkst. tonų. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad augo ne tik JAV gamyba ir eksportas, bet ir vidaus suvartojimas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu JAV gamyba padidėjo 4,8 mln. tonų, eksportas – 1,5 mln. tonų, o vidaus suvartojimas – 3,1 mln. tonų. Todėl šis teiginys turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(70)

Komisija pripažino, kad JAV rinka yra daug didesnė nei Sąjungos rinka gamybos, suvartojimo ir eksporto pardavimo atžvilgiu. Vis dėlto pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, kodėl JAV pramonės dydis turėtų rodyti dempingo pasikartojimo tikimybę. Pareiškėjas taip pat nepateikė įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad nuolatinį eksporto padidėjimą lėmė ribotas JAV vidaus suvartojimo augimo potencialas, o ne kiti veiksniai, visų pirma didėjanti bioetanolio paklausa trečiųjų šalių rinkose. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad etanolio kuro suvartojimas trijose pagrindinėse JAV eksporto rinkose padidėjo 1,3 mln. tonų, o šių šalių gamyba išaugo tik 200 tūkst. tonų. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad augo ne tik JAV gamyba ir eksportas, bet ir vidaus suvartojimas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu JAV gamyba padidėjo 4,8 mln. tonų, eksportas – 1,5 mln. tonų, o vidaus suvartojimas – 3,1 mln. tonų. Todėl šis teiginys turi būti atmestas.

| (71) | Po faktų atskleidimo pareiškėjas taip pat teigė, kad Komisija turėjo išnagrinėti JAV Energetikos informacijos administracijos nurodytus didžiausius tvarius gamybos pajėgumus, kurie yra 4,5 % didesni nei nominalūs pajėgumai ir taip pat didesni nei JAV gamybos pajėgumai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Pareiškėjas teigė, kad jei didžiausi tvarūs gamybos pajėgumai būtų laikomi faktiniais JAV pramonės gamybos pajėgumais, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nepanaudoti pajėgumai būtų sudarę 0,8 mln. tonų. |
| --- | --- |

(71)

Po faktų atskleidimo pareiškėjas taip pat teigė, kad Komisija turėjo išnagrinėti JAV Energetikos informacijos administracijos nurodytus didžiausius tvarius gamybos pajėgumus, kurie yra 4,5 % didesni nei nominalūs pajėgumai ir taip pat didesni nei JAV gamybos pajėgumai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Pareiškėjas teigė, kad jei didžiausi tvarūs gamybos pajėgumai būtų laikomi faktiniais JAV pramonės gamybos pajėgumais, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nepanaudoti pajėgumai būtų sudarę 0,8 mln. tonų.

| (72) | Be to, savo įtarimams dėl nepanaudotų pajėgumų JAV pagrįsti pareiškėjas nurodė 2018 m. rugsėjo mėn. – 2019 m. sausio mėn. naujienų straipsnius apie tai, kad keli JAV gamintojai planavo uždaryti etanolio gamyklas. |
| --- | --- |

(72)

Be to, savo įtarimams dėl nepanaudotų pajėgumų JAV pagrįsti pareiškėjas nurodė 2018 m. rugsėjo mėn. – 2019 m. sausio mėn. naujienų straipsnius apie tai, kad keli JAV gamintojai planavo uždaryti etanolio gamyklas.

| (73) | Šiuo atžvilgiu, pasak pareiškėjo, Komisija nukrypo nuo ankstesnės praktikos, pagal kurią tuo atveju, kai [t]uri didelius nepanaudotus pajėgumus, palyginti su Sąjungos suvartojimu per PTL (...) Jei šie pajėgumai būtų panaudoti eksportui į Sąjungą ir konkurencijai su Sąjungos gamintojų arba pagrindinio importo iš trečiųjų šalių kainomis, yra didelė tikimybė, kad būtų eksportuojama dempingo kaina (7). |
| --- | --- |

(73)

Šiuo atžvilgiu, pasak pareiškėjo, Komisija nukrypo nuo ankstesnės praktikos, pagal kurią tuo atveju, kai [t]uri didelius nepanaudotus pajėgumus, palyginti su Sąjungos suvartojimu per PTL (...) Jei šie pajėgumai būtų panaudoti eksportui į Sąjungą ir konkurencijai su Sąjungos gamintojų arba pagrindinio importo iš trečiųjų šalių kainomis, yra didelė tikimybė, kad būtų eksportuojama dempingo kaina (7).

[t]uri didelius nepanaudotus pajėgumus, palyginti su Sąjungos suvartojimu per PTL (...) Jei šie pajėgumai būtų panaudoti eksportui į Sąjungą ir konkurencijai su Sąjungos gamintojų arba pagrindinio importo iš trečiųjų šalių kainomis, yra didelė tikimybė, kad būtų eksportuojama dempingo kaina

7

| (74) | Dėl 71 konstatuojamojoje dalyje nurodytų teiginių reikia pažymėti, kad JAV Energetikos informacijos administracija ataskaitose nurodė tik 2011 m. ir 2012 m. nominalius pajėgumus ir didžiausius tvarius gamybos pajėgumus (8). Kitais metais ataskaitose buvo pateikti tik duomenys, susiję su nominaliais pajėgumais. Nebuvo pateikta jokių duomenų apie didžiausius tvarius gamybos pajėgumus peržiūros tiriamuoju laikotarpiu arba nagrinėjamuoju laikotarpiu. Šiuo atžvilgiu Komisija pripažino, kad daugeliui etanolio gamyklų nominalūs pajėgumai nebūtinai yra fizinė gamybos riba. Taikant veiksmingesnius veiklos metodus daugelis etanolio gamyklų gali veikti taip, kad viršytų jų nominalius gamybos pajėgumus. Tačiau toks veiklos lygis, vadinamas didžiausiais tvariais pajėgumais, savaime yra subjektyvus (9) ir, be kita ko, priklauso nuo to, kokį vandens kiekį gamintojas ketina pasiekti (10). Iš turimų įrodymų matyti, kad norint pasiekti mažą vandens kiekį, kaip reikalaujama eksportuojant į Sąjungą, didžiausi tvarūs gamybos pajėgumai yra daug mažesni, palyginti su didesnio vandens kiekio pajėgumais. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad ankstesni duomenys apie didžiausius 2011 m. ir 2012 m. tvarius gamybos pajėgumus, kurie nebuvo atnaujinti, nėra patikimas rodiklis, rodantis JAV pramonės gebėjimą gaminti daugiau nei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu jau pasiektas lygis, kuris, kaip Komisija jau pripažino, buvo didesnis už nominalius gamybos pajėgumus. Taigi Komisija patvirtino savo pradinę išvadą, kad turimi įrodymai, vertinant juos kaip visumą, nerodo didelių nepanaudotų pajėgumų JAV. |
| --- | --- |

(74)

Dėl 71 konstatuojamojoje dalyje nurodytų teiginių reikia pažymėti, kad JAV Energetikos informacijos administracija ataskaitose nurodė tik 2011 m. ir 2012 m. nominalius pajėgumus ir didžiausius tvarius gamybos pajėgumus (8). Kitais metais ataskaitose buvo pateikti tik duomenys, susiję su nominaliais pajėgumais. Nebuvo pateikta jokių duomenų apie didžiausius tvarius gamybos pajėgumus peržiūros tiriamuoju laikotarpiu arba nagrinėjamuoju laikotarpiu. Šiuo atžvilgiu Komisija pripažino, kad daugeliui etanolio gamyklų nominalūs pajėgumai nebūtinai yra fizinė gamybos riba. Taikant veiksmingesnius veiklos metodus daugelis etanolio gamyklų gali veikti taip, kad viršytų jų nominalius gamybos pajėgumus. Tačiau toks veiklos lygis, vadinamas didžiausiais tvariais pajėgumais, savaime yra subjektyvus (9) ir, be kita ko, priklauso nuo to, kokį vandens kiekį gamintojas ketina pasiekti (10). Iš turimų įrodymų matyti, kad norint pasiekti mažą vandens kiekį, kaip reikalaujama eksportuojant į Sąjungą, didžiausi tvarūs gamybos pajėgumai yra daug mažesni, palyginti su didesnio vandens kiekio pajėgumais. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad ankstesni duomenys apie didžiausius 2011 m. ir 2012 m. tvarius gamybos pajėgumus, kurie nebuvo atnaujinti, nėra patikimas rodiklis, rodantis JAV pramonės gebėjimą gaminti daugiau nei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu jau pasiektas lygis, kuris, kaip Komisija jau pripažino, buvo didesnis už nominalius gamybos pajėgumus. Taigi Komisija patvirtino savo pradinę išvadą, kad turimi įrodymai, vertinant juos kaip visumą, nerodo didelių nepanaudotų pajėgumų JAV.

8

9

10

| (75) | Kalbant apie galimą JAV gamyklų uždarymą, informacija nebuvo susijusi su peržiūros tiriamuoju laikotarpiu arba nagrinėjamuoju laikotarpiu. Nors priemonių galiojimo termino peržiūra yra orientuota į ateitį, atliekant tyrimą išskirtinai tiriama tik tai, kas galėtų įvykti peržiūros tiriamuoju laikotarpiu galiojusiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(75)

Kalbant apie galimą JAV gamyklų uždarymą, informacija nebuvo susijusi su peržiūros tiriamuoju laikotarpiu arba nagrinėjamuoju laikotarpiu. Nors priemonių galiojimo termino peržiūra yra orientuota į ateitį, atliekant tyrimą išskirtinai tiriama tik tai, kas galėtų įvykti peržiūros tiriamuoju laikotarpiu galiojusiomis sąlygomis.

| (76) | Komisija manė, kad pareiškėjo tvirtinimai dėl gamybos pajėgumų, kaip aprašyta 71–73 konstatuojamosiose dalyse, nebuvo pagrįsti, todėl turi būti atmesti. |
| --- | --- |

(76)

Komisija manė, kad pareiškėjo tvirtinimai dėl gamybos pajėgumų, kaip aprašyta 71–73 konstatuojamosiose dalyse, nebuvo pagrįsti, todėl turi būti atmesti.

| (77) | Po faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad 6 % gamybos apimties atitinkantis atsargų lygis negalėjo būti laikomas normaliu lygiu tiekimo sutrikimui išvengti, nes Sąjungos gamintojų atsargos sudarė tik 1,5–4 %. Be to, pareiškėjas pabrėžė, kad dabartinis atsargų lygis toli gražu nėra normalus, kaip rodo 2016 m. vasario mėn. naujienų straipsnis (11). |
| --- | --- |

(77)

Po faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad 6 % gamybos apimties atitinkantis atsargų lygis negalėjo būti laikomas normaliu lygiu tiekimo sutrikimui išvengti, nes Sąjungos gamintojų atsargos sudarė tik 1,5–4 %. Be to, pareiškėjas pabrėžė, kad dabartinis atsargų lygis toli gražu nėra normalus, kaip rodo 2016 m. vasario mėn. naujienų straipsnis (11).

11

| (78) | Dėl atsargų kiekio pareiškėjas taip pat teigė, kad Komisija neatsižvelgė į Sąjungos pramonei svarbiausią klausimą, kuri manė, kad, kadangi per pradinį tyrimo laikotarpį (2010 m. spalio 1 d. – 2011 m. rugsėjo 30 d.) JAV pramonė galėjo eksportuoti dempingo kainomis, nebuvo priežasčių manyti, kad ji negalėtų to daryti, turėdama dar daugiau atsargų. |
| --- | --- |

(78)

Dėl atsargų kiekio pareiškėjas taip pat teigė, kad Komisija neatsižvelgė į Sąjungos pramonei svarbiausią klausimą, kuri manė, kad, kadangi per pradinį tyrimo laikotarpį (2010 m. spalio 1 d. – 2011 m. rugsėjo 30 d.) JAV pramonė galėjo eksportuoti dempingo kainomis, nebuvo priežasčių manyti, kad ji negalėtų to daryti, turėdama dar daugiau atsargų.

| (79) | Dėl 77 konstatuojamojoje dalyje aprašyto teiginio pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, kurie leistų Komisijai nuspręsti, ar JAV atsargų lygiai yra neįprastai aukšti ir todėl kelia grėsmę. Pareiškėjo cituojamas 2016 m. vasario mėn. straipsnis apibūdina išskirtinę padėtį. Iš tiesų, remiantis JAV Energetikos informacijos administracijos pateiktais duomenimis, laikotarpio pabaigos atsargos 2016 m. sausio ir vasario mėn. buvo didžiausios per nagrinėjamąjį laikotarpį, išreiškus gamybos per paskutinius 12 mėnesių, pasibaigusių tą mėnesį, apie kurio atsargas buvo pranešta, procentine dalimi. |
| --- | --- |

(79)

Dėl 77 konstatuojamojoje dalyje aprašyto teiginio pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, kurie leistų Komisijai nuspręsti, ar JAV atsargų lygiai yra neįprastai aukšti ir todėl kelia grėsmę. Pareiškėjo cituojamas 2016 m. vasario mėn. straipsnis apibūdina išskirtinę padėtį. Iš tiesų, remiantis JAV Energetikos informacijos administracijos pateiktais duomenimis, laikotarpio pabaigos atsargos 2016 m. sausio ir vasario mėn. buvo didžiausios per nagrinėjamąjį laikotarpį, išreiškus gamybos per paskutinius 12 mėnesių, pasibaigusių tą mėnesį, apie kurio atsargas buvo pranešta, procentine dalimi.

| (80) | Dėl 78 konstatuojamojoje dalyje aprašyto teiginio Komisija pripažino, kad, palyginti su pradiniu tiriamuoju laikotarpiu, vertinant absoliučiomis vertėmis atsargos padidėjo. Tačiau išreiškus gamybos dalimi padidėjimas buvo nereikšmingas (nuo 5,6 % pradiniame tyrime iki 6 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu). Be to, pastaruosius 14 metų JAV atsargos buvo stabilios ir sudarė 5–7 % gamybos, kaip paaiškinta 68 konstatuojamojoje dalyje. Kadangi pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų dėl savo teiginio, kad Sąjungos atsargų lygis galėtų būti laikomas įprastesniu nei JAV, Komisija neturėjo pagrindo JAV atsargų lygį laikyti neįprastai aukštu. |
| --- | --- |

(80)

Dėl 78 konstatuojamojoje dalyje aprašyto teiginio Komisija pripažino, kad, palyginti su pradiniu tiriamuoju laikotarpiu, vertinant absoliučiomis vertėmis atsargos padidėjo. Tačiau išreiškus gamybos dalimi padidėjimas buvo nereikšmingas (nuo 5,6 % pradiniame tyrime iki 6 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu). Be to, pastaruosius 14 metų JAV atsargos buvo stabilios ir sudarė 5–7 % gamybos, kaip paaiškinta 68 konstatuojamojoje dalyje. Kadangi pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų dėl savo teiginio, kad Sąjungos atsargų lygis galėtų būti laikomas įprastesniu nei JAV, Komisija neturėjo pagrindo JAV atsargų lygį laikyti neįprastai aukštu.

| (81) | Todėl 77 ir 78 konstatuojamosios dalyse nurodyti teiginiai dėl atsargų turi būti atmesti. |
| --- | --- |

(81)

Todėl 77 ir 78 konstatuojamosios dalyse nurodyti teiginiai dėl atsargų turi būti atmesti.

3.3.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

Sąjungos rinkos patrauklumas

| (82) | Siekdama nustatyti, ar Sąjungos rinka būtų patraukli JAV gamintojams, jei priemonės nebūtų taikomos, Komisija nagrinėjo Sąjungos rinkos dydį ir Sąjungos rinkos kainą, ypač atsižvelgdama į galimą prekybos srautų nukreipimą. |
| --- | --- |

(82)

Siekdama nustatyti, ar Sąjungos rinka būtų patraukli JAV gamintojams, jei priemonės nebūtų taikomos, Komisija nagrinėjo Sąjungos rinkos dydį ir Sąjungos rinkos kainą, ypač atsižvelgdama į galimą prekybos srautų nukreipimą.

| (83) | Kaip paaiškinta 64 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos rinka yra palyginti maža rinka, ypač palyginti su JAV gamyba. |
| --- | --- |

(83)

Kaip paaiškinta 64 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos rinka yra palyginti maža rinka, ypač palyginti su JAV gamyba.

| (84) | Importas į Sąjungą buvo ribotas; peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis sudarė 96 %. |
| --- | --- |

(84)

Importas į Sąjungą buvo ribotas; peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis sudarė 96 %.

| (85) | Siekdama įvertinti Sąjungos rinkos patrauklumą kainos atžvilgiu, Komisija palygino Sąjungos rinkos kainas su Sąjungoje iškrauto produkto importo kaina, remdamasi JAV eksportuojančių gamintojų eksporto kainomis per peržiūros tiriamąjį laikotarpį trijose pagrindinėse JAV eksporto rinkose ir visose trečiosiose eksporto rinkose, išskyrus Sąjungą (remiantis JAV Tarptautinės prekybos komisijos eksporto statistiniais duomenimis pagal FAS lygį). |
| --- | --- |

(85)

Siekdama įvertinti Sąjungos rinkos patrauklumą kainos atžvilgiu, Komisija palygino Sąjungos rinkos kainas su Sąjungoje iškrauto produkto importo kaina, remdamasi JAV eksportuojančių gamintojų eksporto kainomis per peržiūros tiriamąjį laikotarpį trijose pagrindinėse JAV eksporto rinkose ir visose trečiosiose eksporto rinkose, išskyrus Sąjungą (remiantis JAV Tarptautinės prekybos komisijos eksporto statistiniais duomenimis pagal FAS lygį).

| (86) | Kadangi Sąjungos rinkos drėgnio specifikacijos skiriasi nuo JAV vidaus rinkos ir daugelio kitų eksporto rinkų, jei JAV gamintojai nuspręstų atnaujinti eksportą į Sąjungą, jie patirtų papildomų gamybos sąnaudų, susijusių su vandens kiekio bioetanolyje sumažinimu, kaip paaiškinta 45–47 konstatuojamosiose dalyse. Todėl Komisija tinkamai pakoregavo JAV eksporto kainas atsižvelgdama į perdirbimo pagal Sąjungos standartus priemoką. |
| --- | --- |

(86)

Kadangi Sąjungos rinkos drėgnio specifikacijos skiriasi nuo JAV vidaus rinkos ir daugelio kitų eksporto rinkų, jei JAV gamintojai nuspręstų atnaujinti eksportą į Sąjungą, jie patirtų papildomų gamybos sąnaudų, susijusių su vandens kiekio bioetanolyje sumažinimu, kaip paaiškinta 45–47 konstatuojamosiose dalyse. Todėl Komisija tinkamai pakoregavo JAV eksporto kainas atsižvelgdama į perdirbimo pagal Sąjungos standartus priemoką.

| (87) | Be to, reikėtų paaiškinti, kad 2012 m. gegužės mėn. Komisija paskelbė reglamentą, kuriuo nustatomas teisingas tam tikrų prekių tarifinis klasifikavimas Kombinuotojoje nomenklatūroje (12). Nuo to laiko dalis importuoto nagrinėjamojo produkto, kuris galėjo būti klasifikuojamas pagal kitus muitinės kodus per pradinį tiriamąjį laikotarpį, turi būti klasifikuojama priskiriant KN kodą 2207 20 00, pagal kurį taikomas eksportuotojus atgrasantis importo muitas. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu peržiūrimajam produktui taikomas įprastinis importo muitas buvo 129 EUR už toną arba 243 EUR už toną, priklausomai nuo muitinės kodo, kuris buvo priskirtas peržiūrimajam produktui. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tokie įprastiniai importo muitai sudarė 18–34 % Sąjungoje iškrauto produkto importo kainos, apskaičiuotos 88 konstatuojamojoje dalyje, arba 18–36 % Sąjungoje iškrauto produkto importo kainos, kaip apskaičiuota 89 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(87)

Be to, reikėtų paaiškinti, kad 2012 m. gegužės mėn. Komisija paskelbė reglamentą, kuriuo nustatomas teisingas tam tikrų prekių tarifinis klasifikavimas Kombinuotojoje nomenklatūroje (12). Nuo to laiko dalis importuoto nagrinėjamojo produkto, kuris galėjo būti klasifikuojamas pagal kitus muitinės kodus per pradinį tiriamąjį laikotarpį, turi būti klasifikuojama priskiriant KN kodą 2207 20 00, pagal kurį taikomas eksportuotojus atgrasantis importo muitas. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu peržiūrimajam produktui taikomas įprastinis importo muitas buvo 129 EUR už toną arba 243 EUR už toną, priklausomai nuo muitinės kodo, kuris buvo priskirtas peržiūrimajam produktui. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tokie įprastiniai importo muitai sudarė 18–34 % Sąjungoje iškrauto produkto importo kainos, apskaičiuotos 88 konstatuojamojoje dalyje, arba 18–36 % Sąjungoje iškrauto produkto importo kainos, kaip apskaičiuota 89 konstatuojamojoje dalyje.

12

| (88) | Peržiūrimojo produkto JAV eksportui į tris pagrindines JAV eksporto rinkas ir į visas trečiąsias eksporto rinkas, išskyrus Sąjungą, apskaičiuota Sąjungoje iškrauto produkto kaina, atsižvelgiant į tarptautines transporto sąnaudas, perdirbimo pagal Sąjungos standartus priemoką ir įprastinį importo muitą, buvo nuo 694 EUR už toną iki 719 EUR už toną. Todėl net ir mažesnė Sąjungoje iškrauto produkto kaina buvo didesnė už Sąjungos rinkos kainą, kuri buvo 655 EUR už toną peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Tai reiškia, kad JAV eksportuojantys gamintojai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu negalėtų parduoti Sąjungos rinkoje įprastomis kainomis, kurias jie paprastai pasiekė trečiosiose rinkose. |
| --- | --- |

(88)

Peržiūrimojo produkto JAV eksportui į tris pagrindines JAV eksporto rinkas ir į visas trečiąsias eksporto rinkas, išskyrus Sąjungą, apskaičiuota Sąjungoje iškrauto produkto kaina, atsižvelgiant į tarptautines transporto sąnaudas, perdirbimo pagal Sąjungos standartus priemoką ir įprastinį importo muitą, buvo nuo 694 EUR už toną iki 719 EUR už toną. Todėl net ir mažesnė Sąjungoje iškrauto produkto kaina buvo didesnė už Sąjungos rinkos kainą, kuri buvo 655 EUR už toną peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Tai reiškia, kad JAV eksportuojantys gamintojai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu negalėtų parduoti Sąjungos rinkoje įprastomis kainomis, kurias jie paprastai pasiekė trečiosiose rinkose.

| (89) | Dėl išsamumo ir siekdama laikytis konservatyvaus požiūrio, Komisija taip pat nustatė Sąjungoje iškrauto produkto kainą, neatsižvelgdama į perdirbimo pagal Sąjungos standartus priemoką, nes į JAV eksporto kainas paprastai jau turėtų būti įtrauktos perdirbimo sąnaudos, kaip paaiškinta 45–47 konstatuojamosiose dalyse. Laikantis šio požiūrio, Sąjungoje iškrauto produkto kaina, kaip nurodyta pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje, sumažėtų nuo 682 EUR už toną iki 707 EUR už toną. Taigi, net ir be perdirbimo pagal Sąjungos standartus priemokos, JAV eksportuojantys gamintojai Sąjungos rinkoje negalėtų pasiekti kainų, kuriomis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu jie pardavė peržiūrimąjį produktą trečiosioms rinkoms. |
| --- | --- |

(89)

Dėl išsamumo ir siekdama laikytis konservatyvaus požiūrio, Komisija taip pat nustatė Sąjungoje iškrauto produkto kainą, neatsižvelgdama į perdirbimo pagal Sąjungos standartus priemoką, nes į JAV eksporto kainas paprastai jau turėtų būti įtrauktos perdirbimo sąnaudos, kaip paaiškinta 45–47 konstatuojamosiose dalyse. Laikantis šio požiūrio, Sąjungoje iškrauto produkto kaina, kaip nurodyta pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje, sumažėtų nuo 682 EUR už toną iki 707 EUR už toną. Taigi, net ir be perdirbimo pagal Sąjungos standartus priemokos, JAV eksportuojantys gamintojai Sąjungos rinkoje negalėtų pasiekti kainų, kuriomis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu jie pardavė peržiūrimąjį produktą trečiosioms rinkoms.

| (90) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, JAV eksportuojantys gamintojai nebūtų motyvuojami kaina nukreipti eksportą į Sąjungą. |
| --- | --- |

(90)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, JAV eksportuojantys gamintojai nebūtų motyvuojami kaina nukreipti eksportą į Sąjungą.

| (91) | Prašyme atlikti peržiūrą Kinijoje, Peru ir Brazilijoje JAV kilmės bioetanoliui taikomos antidempingo priemonės ir atitinkama galimo prekybos nukreipimo į Sąjungą rizika buvo nurodytos kaip dar vienas dempingo pasikartojimo tikimybės šaltinis. |
| --- | --- |

(91)

Prašyme atlikti peržiūrą Kinijoje, Peru ir Brazilijoje JAV kilmės bioetanoliui taikomos antidempingo priemonės ir atitinkama galimo prekybos nukreipimo į Sąjungą rizika buvo nurodytos kaip dar vienas dempingo pasikartojimo tikimybės šaltinis.

| (92) | Komisija pripažino, kad dėl šių priemonių taikymo JAV kilmės bioetanolio eksportas gali būti nukreiptas. Tačiau, kaip nurodyta toliau, ji manė, kad bendrame dempingo pasikartojimo tikimybės vertinimo kontekste prekybos srautų nukreipimo rizika būtų ribota. |
| --- | --- |

(92)

Komisija pripažino, kad dėl šių priemonių taikymo JAV kilmės bioetanolio eksportas gali būti nukreiptas. Tačiau, kaip nurodyta toliau, ji manė, kad bendrame dempingo pasikartojimo tikimybės vertinimo kontekste prekybos srautų nukreipimo rizika būtų ribota.

| (93) | Pirma, Kinijoje buvo nustatytos antidempingo ir kompensacinės priemonės džiovintiems grūdų žlaugtams, o ne bioetanoliui, ir šios priemonės buvo nustatytos gerokai prieš peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Todėl jie susiję su kitu produktu ir negalima paprastai daryti išvados, kad galėtų būti tiesioginė sąsaja su bioetanolio importo į Sąjungą padidėjimu. |
| --- | --- |

(93)

Pirma, Kinijoje buvo nustatytos antidempingo ir kompensacinės priemonės džiovintiems grūdų žlaugtams, o ne bioetanoliui, ir šios priemonės buvo nustatytos gerokai prieš peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Todėl jie susiję su kitu produktu ir negalima paprastai daryti išvados, kad galėtų būti tiesioginė sąsaja su bioetanolio importo į Sąjungą padidėjimu.

| (94) | Be to, 2018 m. liepos 5 d. pateiktoje medžiagoje pareiškėjas tvirtino, kad Kinijos valdžios institucijos padidino JAV kilmės bioetanoliui taikomo importo muitą nuo 5 % 2016 m. iki 30 % 2017 m., o 2018 m. toliau padidino iki 45 % ir 70 %. Tačiau pagal PPO DPS ir lengvatinių tarifų duomenų bazę (13) 2009 m. pagal SS 2207 10 subpoziciją Kinijoje taikomas importo muitas buvo 5 %, po to padidėjo iki 40 % ir 2017 m. vėl sumažėjo iki 8 %. Pagal SS 2207 20 subpoziciją Kinijoje taikomas importo muitas nuo 2006 m. buvo 80 %, 2016 m. sumažėjo iki 30 % ir išliko toks pats peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Komisija negalėjo patvirtinti pareiškėjo teiginio. |
| --- | --- |

(94)

Be to, 2018 m. liepos 5 d. pateiktoje medžiagoje pareiškėjas tvirtino, kad Kinijos valdžios institucijos padidino JAV kilmės bioetanoliui taikomo importo muitą nuo 5 % 2016 m. iki 30 % 2017 m., o 2018 m. toliau padidino iki 45 % ir 70 %. Tačiau pagal PPO DPS ir lengvatinių tarifų duomenų bazę (13) 2009 m. pagal SS 2207 10 subpoziciją Kinijoje taikomas importo muitas buvo 5 %, po to padidėjo iki 40 % ir 2017 m. vėl sumažėjo iki 8 %. Pagal SS 2207 20 subpoziciją Kinijoje taikomas importo muitas nuo 2006 m. buvo 80 %, 2016 m. sumažėjo iki 30 % ir išliko toks pats peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Komisija negalėjo patvirtinti pareiškėjo teiginio.

13

| (95) | Šiuo atžvilgiu JAV Tarptautinės prekybos komisijos statistiniai duomenys parodė, kad peržiūrimojo produkto eksportas iš JAV į Kiniją per pastaruosius metus bet kuriuo atveju jau buvo absorbuotas dėl padidėjusio eksporto į kitas trečiąsias šalis. Todėl galima rizika, kad šis eksportas bus nukreiptas į Sąjungą, jei būtų leista nebetaikyti priemonės, yra ribota. NET jei visas bioetanolio eksportas iš JAV į Kiniją peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, t. y. 140 tūkstančių tonų, kurio vidutinė kaina 442 EUR už toną FAS lygiu, padidėjus importo muitams būtų nukreiptas į Sąjungą, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu jis būtų sudaręs tik 3 % Sąjungos suvartojimo. |
| --- | --- |

(95)

Šiuo atžvilgiu JAV Tarptautinės prekybos komisijos statistiniai duomenys parodė, kad peržiūrimojo produkto eksportas iš JAV į Kiniją per pastaruosius metus bet kuriuo atveju jau buvo absorbuotas dėl padidėjusio eksporto į kitas trečiąsias šalis. Todėl galima rizika, kad šis eksportas bus nukreiptas į Sąjungą, jei būtų leista nebetaikyti priemonės, yra ribota. NET jei visas bioetanolio eksportas iš JAV į Kiniją peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, t. y. 140 tūkstančių tonų, kurio vidutinė kaina 442 EUR už toną FAS lygiu, padidėjus importo muitams būtų nukreiptas į Sąjungą, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu jis būtų sudaręs tik 3 % Sąjungos suvartojimo.

| (96) | Antra, kalbant apie Braziliją, prašyme atlikti peržiūrą buvo nurodyta, kad 2017 m. rugpjūčio mėn. nustatyta tarifinė kvota, pagal kurią 600 mln. litrų (473 tūkst. tonų) kvotą viršijančiam bioetanolio importui taikomas 20 % tarifas (14). Tačiau, net taikant šį tarifą, per paskutinį peržiūros tyrimo laikotarpio ketvirtį bioetanolio eksportas iš JAV į Braziliją sudarė 318 mln. litrų (251 tūkst. tonų), o tai daugiau nei dvigubai viršija to ketvirčio kvotą. Peržiūrimasis produktas buvo eksportuotas iš JAV į Braziliją vidutine 522 EUR už toną kaina. Tai rodo, kad, nepaisant taikomo 20 % tarifo, Brazilija išliko patraukli JAV eksportui. Todėl Komisija nemano, jog tikėtina, kad šis eksportas būtų nukreiptas į Sąjungą. |
| --- | --- |

(96)

Antra, kalbant apie Braziliją, prašyme atlikti peržiūrą buvo nurodyta, kad 2017 m. rugpjūčio mėn. nustatyta tarifinė kvota, pagal kurią 600 mln. litrų (473 tūkst. tonų) kvotą viršijančiam bioetanolio importui taikomas 20 % tarifas (14). Tačiau, net taikant šį tarifą, per paskutinį peržiūros tyrimo laikotarpio ketvirtį bioetanolio eksportas iš JAV į Braziliją sudarė 318 mln. litrų (251 tūkst. tonų), o tai daugiau nei dvigubai viršija to ketvirčio kvotą. Peržiūrimasis produktas buvo eksportuotas iš JAV į Braziliją vidutine 522 EUR už toną kaina. Tai rodo, kad, nepaisant taikomo 20 % tarifo, Brazilija išliko patraukli JAV eksportui. Todėl Komisija nemano, jog tikėtina, kad šis eksportas būtų nukreiptas į Sąjungą.

14

| (97) | Trečia, kalbant apie priemones, taikomas Peru, darant prielaidą, kad kompensacinės priemonės, kurių dydis Peru 2018 m. lapkričio mėn. siekė beveik 48 USD už toną (15), turėtų visiškai draudžiamojo poveikio JAV kilmės bioetanolio eksportui į Peru (dėl ko Komisija negalėjo surinkti įrodymų), toks į Sąjungą nukreiptas importas, kuris sudarė 127 tūkst. tonų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, sudarytų tik 3 % Sąjungos suvartojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl net ir pagal blogiausią prekybos srautų nukreipimo dėl Peru taikomų priemonių scenarijų nebūtų galima daryti galutinės išvados dėl JAV bioetanolio dempingo pasikartojimo. |
| --- | --- |

(97)

Trečia, kalbant apie priemones, taikomas Peru, darant prielaidą, kad kompensacinės priemonės, kurių dydis Peru 2018 m. lapkričio mėn. siekė beveik 48 USD už toną (15), turėtų visiškai draudžiamojo poveikio JAV kilmės bioetanolio eksportui į Peru (dėl ko Komisija negalėjo surinkti įrodymų), toks į Sąjungą nukreiptas importas, kuris sudarė 127 tūkst. tonų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, sudarytų tik 3 % Sąjungos suvartojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl net ir pagal blogiausią prekybos srautų nukreipimo dėl Peru taikomų priemonių scenarijų nebūtų galima daryti galutinės išvados dėl JAV bioetanolio dempingo pasikartojimo.

15

| (98) | Po faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad priešingai Komisijos išvadoms dėl patrauklumo, JAV bioetanolio gamintojai Sąjungos rinką laikė labai patrauklia. Pareiškėjas šį teiginį pagrindė tuo, kad JAV pramonė pradėjo atnaujinti tvarumo sertifikatą, būtiną siekiant parduoti bioetanolį Sąjungos rinkoje pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą (16). Pasak pareiškėjo, vienintelė priežastis, dėl kurios trečiųjų šalių gamintojai ir prekiautojai investuoja į sertifikavimą pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą, yra tam, kad galėtų eksportuoti į Sąjungą. Pareiškėjas pateikė septynių JAV gamintojų sąrašą („Marquis Energy“, „Archer Daniels Midland“, „Green Plains“, „Cargill“, „Conestoga Energy Partners“ – du sertifikatai, „Plymouth Energy“), kurie, kaip įtariama, atnaujino savo Sąjungos tvarumo sertifikatą. |
| --- | --- |

(98)

Po faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad priešingai Komisijos išvadoms dėl patrauklumo, JAV bioetanolio gamintojai Sąjungos rinką laikė labai patrauklia. Pareiškėjas šį teiginį pagrindė tuo, kad JAV pramonė pradėjo atnaujinti tvarumo sertifikatą, būtiną siekiant parduoti bioetanolį Sąjungos rinkoje pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą (16). Pasak pareiškėjo, vienintelė priežastis, dėl kurios trečiųjų šalių gamintojai ir prekiautojai investuoja į sertifikavimą pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą, yra tam, kad galėtų eksportuoti į Sąjungą. Pareiškėjas pateikė septynių JAV gamintojų sąrašą („Marquis Energy“, „Archer Daniels Midland“, „Green Plains“, „Cargill“, „Conestoga Energy Partners“ – du sertifikatai, „Plymouth Energy“), kurie, kaip įtariama, atnaujino savo Sąjungos tvarumo sertifikatą.

16

| (99) | Siekdamas pagrįsti 98 konstatuojamojoje dalyje aprašytus teiginius, pareiškėjas citavo 2017 m. rugpjūčio mėn. naujienų straipsnį apie JAV gamintojo ir prekiautojo „Archer Daniels Midland“ (toliau – ADM) planus perkonfiguruoti Peorijoje, Ilinojaus valstijoje, esančią etanolio sausos žaliavos gamyklą pelningesniam pramoniniam ir geriamajam alkoholiui bei degalams, skirtiems eksporto rinkai, gaminti (17). |
| --- | --- |

(99)

Siekdamas pagrįsti 98 konstatuojamojoje dalyje aprašytus teiginius, pareiškėjas citavo 2017 m. rugpjūčio mėn. naujienų straipsnį apie JAV gamintojo ir prekiautojo „Archer Daniels Midland“ (toliau – ADM) planus perkonfiguruoti Peorijoje, Ilinojaus valstijoje, esančią etanolio sausos žaliavos gamyklą pelningesniam pramoniniam ir geriamajam alkoholiui bei degalams, skirtiems eksporto rinkai, gaminti (17).

perkonfiguruoti Peorijoje, Ilinojaus valstijoje, esančią etanolio sausos žaliavos gamyklą pelningesniam pramoniniam ir geriamajam alkoholiui bei degalams, skirtiems eksporto rinkai, gaminti

17

| (100) | Nors pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, susijusių su JAV gamintojų ir prekiautojų sertifikavimu pagal Sąjungos Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą, Komisija išnagrinėjo šį teiginį. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad sertifikavimas pagal Sąjungos Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą de jure yra savanoriškas, t. y. importas į Sąjungą taip pat gali būti vykdomas be jo. Tačiau bet kokį biodegalų, kurie nebuvo sertifikuoti, naudojimą nebūtų atsižvelgiama vertinant, ar valstybė narė laikosi tos direktyvos reikalavimų dėl bendros energijos iš atsinaujinančių šaltinių dalies bendrame galutiniame energijos suvartojime ir atsinaujinančių išteklių energijos dalį transporto sektoriuje, taip pat vertinant, ar ji laikosi su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais susijusių įsipareigojimų (18). Atsižvelgiant į tai, kad bioetanolis yra brangesnis už įprastą kurą, nėra jokios ekonominės priežasties, remiantis turimais įrodymais, importuoti bioetanolį, kuris nėra sertifikuotas pagal Sąjungos Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą. Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra aiški paskata Sąjungos rinkoje parduoti sertifikuotą pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą etanolį, o tai reiškia, kad eksporto į Sąjungą tvarumo sertifikavimas yra de facto reikalingas. Komisija nustatė, kad tik keturios („Marquis Energy“, „Green Plains“, viena iš „Conestoga Energy Partners“ ir „Plymouth Energy“) iš septynių pareiškėjo nurodytų JAV bendrovių iš tiesų turėjo Sąjungoje galiojantį tvarumo sertifikatą („EU-ISCC“ (19) sertifikatas). Kitos trys bendrovės („Archer Daniels Midland“, „Cargill“, viena iš „Conestoga Energy Partners“) atnaujino savo ISCC-PLUS (20) sertifikatus, taikomus pristatymui už Sąjungos ribų, visų pirma Japonijoje. Be to, visi JAV gamintojai ir prekiautojai, turintys sertifikatą prekiauti Sąjungoje, nuo 2011 m. nuolat sertifikuojami (21). Šios bendrovės tęsė sertifikavimą, taip pat ir antidempingo priemonių taikymo laikotarpiu, nepaisant to, kad jos nepardavė Sąjungai. Taigi, turimi įrodymai rodo, kad sertifikavimas pagal Sąjungos Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą taip pat yra ekonomiškai svarbus pardavimui į kitas rinkas, nes tai yra pasaulinis kokybės ženklas. Todėl remdamasi turimais duomenimis Komisija padarė išvadą, kad sertifikavimo atnaujinimas negali būti suprantamas kaip vien tik JAV gamintojų ketinimas atnaujinti eksportą į Sąjungą, bet plačiau – kaip tvarumo įrodymas, o tai taip pat svarbu eksportuojant į kitas rinkas. Be to, sertifikavimo prievolė yra papildomas veiksnys, kartu su vandens kiekio reikalavimu ir esamais importo muitais, ribojantis JAV gamintojų ir (arba) eksportuotojų patekimą į Sąjungos rinką ir mažinantis jos patrauklumą. |
| --- | --- |

(100)

Nors pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, susijusių su JAV gamintojų ir prekiautojų sertifikavimu pagal Sąjungos Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą, Komisija išnagrinėjo šį teiginį. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad sertifikavimas pagal Sąjungos Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą de jure yra savanoriškas, t. y. importas į Sąjungą taip pat gali būti vykdomas be jo. Tačiau bet kokį biodegalų, kurie nebuvo sertifikuoti, naudojimą nebūtų atsižvelgiama vertinant, ar valstybė narė laikosi tos direktyvos reikalavimų dėl bendros energijos iš atsinaujinančių šaltinių dalies bendrame galutiniame energijos suvartojime ir atsinaujinančių išteklių energijos dalį transporto sektoriuje, taip pat vertinant, ar ji laikosi su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais susijusių įsipareigojimų (18). Atsižvelgiant į tai, kad bioetanolis yra brangesnis už įprastą kurą, nėra jokios ekonominės priežasties, remiantis turimais įrodymais, importuoti bioetanolį, kuris nėra sertifikuotas pagal Sąjungos Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą. Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra aiški paskata Sąjungos rinkoje parduoti sertifikuotą pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą etanolį, o tai reiškia, kad eksporto į Sąjungą tvarumo sertifikavimas yra de facto reikalingas. Komisija nustatė, kad tik keturios („Marquis Energy“, „Green Plains“, viena iš „Conestoga Energy Partners“ ir „Plymouth Energy“) iš septynių pareiškėjo nurodytų JAV bendrovių iš tiesų turėjo Sąjungoje galiojantį tvarumo sertifikatą („EU-ISCC“ (19) sertifikatas). Kitos trys bendrovės („Archer Daniels Midland“, „Cargill“, viena iš „Conestoga Energy Partners“) atnaujino savo ISCC-PLUS (20) sertifikatus, taikomus pristatymui už Sąjungos ribų, visų pirma Japonijoje. Be to, visi JAV gamintojai ir prekiautojai, turintys sertifikatą prekiauti Sąjungoje, nuo 2011 m. nuolat sertifikuojami (21). Šios bendrovės tęsė sertifikavimą, taip pat ir antidempingo priemonių taikymo laikotarpiu, nepaisant to, kad jos nepardavė Sąjungai. Taigi, turimi įrodymai rodo, kad sertifikavimas pagal Sąjungos Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą taip pat yra ekonomiškai svarbus pardavimui į kitas rinkas, nes tai yra pasaulinis kokybės ženklas. Todėl remdamasi turimais duomenimis Komisija padarė išvadą, kad sertifikavimo atnaujinimas negali būti suprantamas kaip vien tik JAV gamintojų ketinimas atnaujinti eksportą į Sąjungą, bet plačiau – kaip tvarumo įrodymas, o tai taip pat svarbu eksportuojant į kitas rinkas. Be to, sertifikavimo prievolė yra papildomas veiksnys, kartu su vandens kiekio reikalavimu ir esamais importo muitais, ribojantis JAV gamintojų ir (arba) eksportuotojų patekimą į Sąjungos rinką ir mažinantis jos patrauklumą.

de jure

18

de facto

19

20

21

| (101) | Dėl ADM planų, nors Komisija pripažino, kad ADM ketino daugiau dėmesio skirti Peorijos gamykloje pagaminto etanolio kuro eksportui, nėra jokių įrodymų, kad bendrovė ketino eksportą nukreipti į Sąjungos rinką, ypač atsižvelgiant į tai, kad ADM nebuvo sertifikuota pagal Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvą. Be to, reikėtų pažymėti, kad gamyklos pertvarkymu buvo ketinama etanolio kuro gamybą pakeisti gėrimams skirto bei pramoninio etanolio gamyba. Dėl šio pakeitimo tos gamyklos gamybos pajėgumai iš tiesų sumažės 100 mln. galonų (apie 300 tūkst. tonų), kaip išsamiau aptarta kitame naujienų straipsnyje (22). |
| --- | --- |

(101)

Dėl ADM planų, nors Komisija pripažino, kad ADM ketino daugiau dėmesio skirti Peorijos gamykloje pagaminto etanolio kuro eksportui, nėra jokių įrodymų, kad bendrovė ketino eksportą nukreipti į Sąjungos rinką, ypač atsižvelgiant į tai, kad ADM nebuvo sertifikuota pagal Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvą. Be to, reikėtų pažymėti, kad gamyklos pertvarkymu buvo ketinama etanolio kuro gamybą pakeisti gėrimams skirto bei pramoninio etanolio gamyba. Dėl šio pakeitimo tos gamyklos gamybos pajėgumai iš tiesų sumažės 100 mln. galonų (apie 300 tūkst. tonų), kaip išsamiau aptarta kitame naujienų straipsnyje (22).

22

| (102) | Todėl abu tvirtinimai dėl JAV gamintojų ir prekiautojų ketinimų nukreipti pardavimą į Sąjungos rinką, kaip aprašyta 98 ir 99 konstatuojamosiose dalyse, turi būti atmesti. |
| --- | --- |

(102)

Todėl abu tvirtinimai dėl JAV gamintojų ir prekiautojų ketinimų nukreipti pardavimą į Sąjungos rinką, kaip aprašyta 98 ir 99 konstatuojamosiose dalyse, turi būti atmesti.

| (103) | Be to, pareiškėjas pateikė išorės ekonomistų grupės tyrimą, kuriame teigė, kad Komisijos skaičiavimai dėl Sąjungos rinkos patrauklumo kainų atžvilgiu buvo neteisingi ir kad, priešingai Komisijos išvadoms, Sąjungos rinka yra patraukli JAV eksportui. |
| --- | --- |

(103)

Be to, pareiškėjas pateikė išorės ekonomistų grupės tyrimą, kuriame teigė, kad Komisijos skaičiavimai dėl Sąjungos rinkos patrauklumo kainų atžvilgiu buvo neteisingi ir kad, priešingai Komisijos išvadoms, Sąjungos rinka yra patraukli JAV eksportui.

| (104) | Komisija pripažino, kad, palyginti su kai kuriomis JAV eksporto rinkomis, Sąjungos rinka gali būti patraukli kaina. Vis dėlto, vertindama, ar yra tolesnio žalingo dempingo tikimybė, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, ir kaip paaiškinta 48 ir 59 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nagrinėjo Sąjungos rinkos patrauklumą kainų atžvilgiu, remdamasi pareiškėjo siūlomomis trimis atskiromis eksporto rinkomis. Dėl išsamumo ji taip pat išnagrinėjo viso JAV eksporto į trečiąsias šalis, išskyrus į Sąjungą, kainas. Komisija nėra teisiškai įpareigota atskirai nagrinėti kiekvieną eksporto rinką. Šiuo atveju Komisija išnagrinėjo dvi didžiausias JAV eksporto rinkas ir pareiškėjo pasirinktą trečiąją rinką. Būtų neproporcinga atskirai nagrinėti visas 36 JAV gamintojų ir (arba) nagrinėjamojo produkto eksportuotojų eksporto rinkas (išskyrus Sąjungą), jei išanalizavus didžiausias eksporto rinkas nepakanka įrodymų dėl patrauklumo kainų atžvilgiu. Be to, kaip minėta 59 konstatuojamojoje dalyje, pareiškėjas nepateikė jokio pagrindimo, kodėl trys JAV eksporto rinkos, kurias jis iš pradžių siūlė ir kurias išnagrinėjo Komisija, nebėra tinkamas pagrindas Komisijos analizei. Kalbant apie Braziliją, Kanadą ir Peru, tris pareiškėjo pasiūlytas rinkas, tyrimo išvados dėl Sąjungos rinkos patrauklumo kainos atžvilgiu atitinka Komisijos išvadas. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad pateiktame tyrime nepateikta jokių įrodymų dėl Komisijos skaičiavimo klaidos. Priešingai, Komisija manė, kad pareiškėjo pateiktas tyrimas pagrindė jos pradines išvadas. |
| --- | --- |

(104)

Komisija pripažino, kad, palyginti su kai kuriomis JAV eksporto rinkomis, Sąjungos rinka gali būti patraukli kaina. Vis dėlto, vertindama, ar yra tolesnio žalingo dempingo tikimybė, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, ir kaip paaiškinta 48 ir 59 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nagrinėjo Sąjungos rinkos patrauklumą kainų atžvilgiu, remdamasi pareiškėjo siūlomomis trimis atskiromis eksporto rinkomis. Dėl išsamumo ji taip pat išnagrinėjo viso JAV eksporto į trečiąsias šalis, išskyrus į Sąjungą, kainas. Komisija nėra teisiškai įpareigota atskirai nagrinėti kiekvieną eksporto rinką. Šiuo atveju Komisija išnagrinėjo dvi didžiausias JAV eksporto rinkas ir pareiškėjo pasirinktą trečiąją rinką. Būtų neproporcinga atskirai nagrinėti visas 36 JAV gamintojų ir (arba) nagrinėjamojo produkto eksportuotojų eksporto rinkas (išskyrus Sąjungą), jei išanalizavus didžiausias eksporto rinkas nepakanka įrodymų dėl patrauklumo kainų atžvilgiu. Be to, kaip minėta 59 konstatuojamojoje dalyje, pareiškėjas nepateikė jokio pagrindimo, kodėl trys JAV eksporto rinkos, kurias jis iš pradžių siūlė ir kurias išnagrinėjo Komisija, nebėra tinkamas pagrindas Komisijos analizei. Kalbant apie Braziliją, Kanadą ir Peru, tris pareiškėjo pasiūlytas rinkas, tyrimo išvados dėl Sąjungos rinkos patrauklumo kainos atžvilgiu atitinka Komisijos išvadas. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad pateiktame tyrime nepateikta jokių įrodymų dėl Komisijos skaičiavimo klaidos. Priešingai, Komisija manė, kad pareiškėjo pateiktas tyrimas pagrindė jos pradines išvadas.

| (105) | Po faktų atskleidimo pareiškėjas pateikė įrodymų dėl importo muitų lygio Kinijoje. Kalbant apie Kiniją, pareiškėjas taip pat teigė, kad faktas, jog eksportas į Kiniją jau buvo absorbuotas kitų trečiųjų šalių, turėjo būti suprantamas kaip aiškus pripažinimas, kad prekybos srautai jau buvo nukreipti. |
| --- | --- |

(105)

Po faktų atskleidimo pareiškėjas pateikė įrodymų dėl importo muitų lygio Kinijoje. Kalbant apie Kiniją, pareiškėjas taip pat teigė, kad faktas, jog eksportas į Kiniją jau buvo absorbuotas kitų trečiųjų šalių, turėjo būti suprantamas kaip aiškus pripažinimas, kad prekybos srautai jau buvo nukreipti.

| (106) | Komisija pripažino, kad pareiškėjas pateikė pakankamai įrodymų dėl JAV kilmės etanoliui taikomų importo muitų lygio Kinijoje. Komisija neneigia, kad importo muitams Kinijoje padidėjus JAV eksportuotojai ieškojo naujų rinkų. Nepaisant to, Komisija manė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu JAV eksporto į Kiniją lygiai yra tinkamiausi siekiant išnagrinėti galimo prekybos srautų nukreipimo į Sąjungos rinką grėsmę. Apimtys, kurios jau buvo nustatytos naujose rinkose, nėra laikomos svarbiomis. |
| --- | --- |

(106)

Komisija pripažino, kad pareiškėjas pateikė pakankamai įrodymų dėl JAV kilmės etanoliui taikomų importo muitų lygio Kinijoje. Komisija neneigia, kad importo muitams Kinijoje padidėjus JAV eksportuotojai ieškojo naujų rinkų. Nepaisant to, Komisija manė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu JAV eksporto į Kiniją lygiai yra tinkamiausi siekiant išnagrinėti galimo prekybos srautų nukreipimo į Sąjungos rinką grėsmę. Apimtys, kurios jau buvo nustatytos naujose rinkose, nėra laikomos svarbiomis.

| (107) | Po faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad Brazilijos rinka nėra patraukli JAV gamintojams ir (arba) eksportuotojams, nes kvotą viršijančiam importui nustatytas 20 % importo tarifas, kaip paaiškinta 96 konstatuojamojoje dalyje. Siekdamas pagrįsti šį teiginį pareiškėjas nurodė 2018 m. spalio mėn. naujienų straipsnį, kuriame teigiama, kad iš kukurūzų pagaminto JAV etanolio eksportas į Braziliją rugpjūčio mėn. pasiekė žemiausią lygį per beveik trejus metus (23). Pareiškėjas taip pat teigė, kad Komisija turėjo atsižvelgti į tai, kad Brazilija turi didelę vidaus paklausą, tačiau jos tiekimo padėtis ir jos importo poreikiai skiriasi. Pareiškėjo teigimu, dauguma Brazilijos cukraus ir bioetanolio perdirbimo įmonių yra „mišrios“ ir gali pereiti nuo cukraus gamybos prie bioetanolio priklausomai nuo šių dviejų produktų kainų ir pelningumo. |
| --- | --- |

(107)

Po faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad Brazilijos rinka nėra patraukli JAV gamintojams ir (arba) eksportuotojams, nes kvotą viršijančiam importui nustatytas 20 % importo tarifas, kaip paaiškinta 96 konstatuojamojoje dalyje. Siekdamas pagrįsti šį teiginį pareiškėjas nurodė 2018 m. spalio mėn. naujienų straipsnį, kuriame teigiama, kad iš kukurūzų pagaminto JAV etanolio eksportas į Braziliją rugpjūčio mėn. pasiekė žemiausią lygį per beveik trejus metus (23). Pareiškėjas taip pat teigė, kad Komisija turėjo atsižvelgti į tai, kad Brazilija turi didelę vidaus paklausą, tačiau jos tiekimo padėtis ir jos importo poreikiai skiriasi. Pareiškėjo teigimu, dauguma Brazilijos cukraus ir bioetanolio perdirbimo įmonių yra „mišrios“ ir gali pereiti nuo cukraus gamybos prie bioetanolio priklausomai nuo šių dviejų produktų kainų ir pelningumo.

iš kukurūzų pagaminto JAV etanolio eksportas į Braziliją rugpjūčio mėn. pasiekė žemiausią lygį per beveik trejus metus

23

| (108) | Dėl tarifinės kvotos poveikio reikėtų pažymėti, kad minėtame naujienų straipsnyje tik nurodyta, kad mėnesio eksporto apimtis 2018 m. rugpjūčio mėn. buvo mažiausia nuo 2015 m. spalio mėn. Iš tiesų, 2018 m. rugpjūčio mėn. JAV Tarptautinės prekybos komisijos statistiniai duomenys parodė, kad eksporto apimtis buvo lygi nuliui – tokia padėtis paskutinį kartą nustatyta 2015 m. spalio mėn. Tačiau šiame naujienų straipsnyje nepateikiama jokios informacijos apie eksporto tendencijas, išskyrus 2018 m. rugpjūčio mėn. ir 2015 m. spalio mėn. duomenų palyginimą. Iš tiesų, JAV eksportas į Braziliją buvo atnaujintas 2018 m. rugsėjo mėn., ir bendrai per 2018 m., palyginti su ankstesniais metais, padidėjo. |
| --- | --- |

(108)

Dėl tarifinės kvotos poveikio reikėtų pažymėti, kad minėtame naujienų straipsnyje tik nurodyta, kad mėnesio eksporto apimtis 2018 m. rugpjūčio mėn. buvo mažiausia nuo 2015 m. spalio mėn. Iš tiesų, 2018 m. rugpjūčio mėn. JAV Tarptautinės prekybos komisijos statistiniai duomenys parodė, kad eksporto apimtis buvo lygi nuliui – tokia padėtis paskutinį kartą nustatyta 2015 m. spalio mėn. Tačiau šiame naujienų straipsnyje nepateikiama jokios informacijos apie eksporto tendencijas, išskyrus 2018 m. rugpjūčio mėn. ir 2015 m. spalio mėn. duomenų palyginimą. Iš tiesų, JAV eksportas į Braziliją buvo atnaujintas 2018 m. rugsėjo mėn., ir bendrai per 2018 m., palyginti su ankstesniais metais, padidėjo.

| (109) | Be to, Komisija manė, kad pareiškėjas nepateikė pakankamai įrodymų apie Brazilijos bioetanolio pramonės struktūrą ir veikimą, o Komisija taip pat negalėjo gauti tokių įrodymų. Priešingai, nei teigia pareiškėjas, JAV Tarptautinės prekybos komisijos statistiniai eksporto duomenys parodė, kad JAV etanolio kuro eksportas į Braziliją nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo ir 2018 m. taip pat augo. Todėl pareiškėjo tvirtinimai dėl Brazilijos rinkos patrauklumo JAV gamintojams ir (arba) eksportuotojams turi būti atmesti. |
| --- | --- |

(109)

Be to, Komisija manė, kad pareiškėjas nepateikė pakankamai įrodymų apie Brazilijos bioetanolio pramonės struktūrą ir veikimą, o Komisija taip pat negalėjo gauti tokių įrodymų. Priešingai, nei teigia pareiškėjas, JAV Tarptautinės prekybos komisijos statistiniai eksporto duomenys parodė, kad JAV etanolio kuro eksportas į Braziliją nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo ir 2018 m. taip pat augo. Todėl pareiškėjo tvirtinimai dėl Brazilijos rinkos patrauklumo JAV gamintojams ir (arba) eksportuotojams turi būti atmesti.

| (110) | Po faktų atskleidimo pareiškėjas tvirtino, kad Komisija dirbtinai sumažino galimą Peru priemonių poveikį Sąjungos rinkai, nes galimą prekybos srautų nukreipimą iš Kinijos ir Peru vertino atskirai. |
| --- | --- |

(110)

Po faktų atskleidimo pareiškėjas tvirtino, kad Komisija dirbtinai sumažino galimą Peru priemonių poveikį Sąjungos rinkai, nes galimą prekybos srautų nukreipimą iš Kinijos ir Peru vertino atskirai.

| (111) | Atsižvelgdama į Sąjungos rinkos specifiką, t. y. į didžiausią leidžiamą peržiūrimojo produkto vandens kiekį ir į sertifikavimą pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą, kuris de facto yra būtinas siekiant parduoti produktą Sąjungos rinkoje, kaip paaiškinta 100 konstatuojamojoje dalyje, Komisija manė, kad nėra tikėtina, jog JAV eksportas į Peru ir Kiniją bus visiškai nukreiptas į Sąjungos rinką. Be to, pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, pagrindžiančių jo teiginį. Todėl šis teiginys turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(111)

Atsižvelgdama į Sąjungos rinkos specifiką, t. y. į didžiausią leidžiamą peržiūrimojo produkto vandens kiekį ir į sertifikavimą pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą, kuris de facto yra būtinas siekiant parduoti produktą Sąjungos rinkoje, kaip paaiškinta 100 konstatuojamojoje dalyje, Komisija manė, kad nėra tikėtina, jog JAV eksportas į Peru ir Kiniją bus visiškai nukreiptas į Sąjungos rinką. Be to, pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, pagrindžiančių jo teiginį. Todėl šis teiginys turi būti atmestas.

de facto

3.3.3.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

| (112) | Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą vertinimą dėl dempingo pasikartojimo tikimybės, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Komisija padarė išvadą, kad mažai tikėtina, jog jei būtų leista nebetaikyti priemonių, JAV bioetanolio gamintojai į Sąjungą eksportuotų didelį kiekį bioetanolio dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(112)

Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą vertinimą dėl dempingo pasikartojimo tikimybės, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Komisija padarė išvadą, kad mažai tikėtina, jog jei būtų leista nebetaikyti priemonių, JAV bioetanolio gamintojai į Sąjungą eksportuotų didelį kiekį bioetanolio dempingo kainomis.

| (113) | Po faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad Komisija turėjo laikytis ankstesnės praktikos ir padaryti išvadą, kad JAV gamintojų nebendradarbiavimas yra papildomas ir svarbus įrodymas, kad „eksportuojantys gamintojai nenorėjo arba negalėjo įrodyti, kad dempingas nebus vykdomas, jei būtų leista nebetaikyti priemonių“ (24). |
| --- | --- |

(113)

Po faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad Komisija turėjo laikytis ankstesnės praktikos ir padaryti išvadą, kad JAV gamintojų nebendradarbiavimas yra papildomas ir svarbus įrodymas, kad „eksportuojantys gamintojai nenorėjo arba negalėjo įrodyti, kad dempingas nebus vykdomas, jei būtų leista nebetaikyti priemonių“ (24).

24

| (114) | Pirma, atsakydama Komisija priminė, kad jos sprendimų priėmimo praktika, atlikta įvertinus kiekvieną konkretų atvejį, negali būti privaloma atliekant būsimus tyrimus ir todėl nėra rodiklis, rodantis, kaip turėtų būti daromos tam tikros Komisijos išvados. Antra, cituojamame tyrime pateikta nuostata laikyta papildomu veiksniu, be daugelio kitų, į kuriuos atsižvelgdama Komisija šiuo konkrečiu atveju priėjo prie išvados. Trečia, kaip papildomas veiksnys, JAV eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimas gali būti laikomas kliūtimi rinkti išsamią informaciją dempingo tęsimosi ir pasikartojimo tikimybės vertinimui, o tai reiškia, kad būtina remtis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Tačiau Komisija laikėsi nuomonės, kad nebendradarbiavimas negali būti priemonių taikymo pratęsimo priežastimi. Šiuo konkrečiu atveju Komisija iš tiesų manė, kad JAV eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimas kliudė išsamiai ir nuodugniai įvertinti visus veiksnius ir todėl rėmėsi turimais faktais. Išnagrinėjusi visus turimus įrodymus ir pritaikiusi pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija padarė išvadą, kad nėra dempingo pasikartojimo tikimybės, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Todėl šis teiginys taip pat turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(114)

Pirma, atsakydama Komisija priminė, kad jos sprendimų priėmimo praktika, atlikta įvertinus kiekvieną konkretų atvejį, negali būti privaloma atliekant būsimus tyrimus ir todėl nėra rodiklis, rodantis, kaip turėtų būti daromos tam tikros Komisijos išvados. Antra, cituojamame tyrime pateikta nuostata laikyta papildomu veiksniu, be daugelio kitų, į kuriuos atsižvelgdama Komisija šiuo konkrečiu atveju priėjo prie išvados. Trečia, kaip papildomas veiksnys, JAV eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimas gali būti laikomas kliūtimi rinkti išsamią informaciją dempingo tęsimosi ir pasikartojimo tikimybės vertinimui, o tai reiškia, kad būtina remtis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Tačiau Komisija laikėsi nuomonės, kad nebendradarbiavimas negali būti priemonių taikymo pratęsimo priežastimi. Šiuo konkrečiu atveju Komisija iš tiesų manė, kad JAV eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimas kliudė išsamiai ir nuodugniai įvertinti visus veiksnius ir todėl rėmėsi turimais faktais. Išnagrinėjusi visus turimus įrodymus ir pritaikiusi pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija padarė išvadą, kad nėra dempingo pasikartojimo tikimybės, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Todėl šis teiginys taip pat turi būti atmestas.

3.4.   Išvada

Išvada

| (115) | Todėl, atsižvelgiant į tai, kad nėra eksporto dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies pasikartojimo tikimybės, nėra reikalo analizuoti žalos pasikartojimo tikimybės ir Sąjungos interesų. Todėl importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės bioetanoliui taikomos priemonės turėtų būti panaikintos, o tyrimas – baigtas. |
| --- | --- |

(115)

Todėl, atsižvelgiant į tai, kad nėra eksporto dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies pasikartojimo tikimybės, nėra reikalo analizuoti žalos pasikartojimo tikimybės ir Sąjungos interesų. Todėl importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės bioetanoliui taikomos priemonės turėtų būti panaikintos, o tyrimas – baigtas.

4.   IŠVADA

IŠVADA

| (116) | Atsižvelgiant į išdėstytus motyvus, daroma išvada, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 157/2013 nustatytos antidempingo priemonės importuojamam JAV kilmės bioetanoliui turėtų būti panaikintos. |
| --- | --- |

(116)

Atsižvelgiant į išdėstytus motyvus, daroma išvada, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 157/2013 nustatytos antidempingo priemonės importuojamam JAV kilmės bioetanoliui turėtų būti panaikintos.

| (117) | Pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė, |
| --- | --- |

(117)

Pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Importuojamam JAV kilmės bioetanoliui (kartais vadinamam etanolio kuru), t. y. iš žemės ūkio produktų (kaip išvardyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo I priede) pagamintam etilo alkoholiui, denatūruotam arba nedenatūruotam, išskyrus produktus, kurių sudėtyje pagal EN 15376 standartą yra daugiau kaip 0,3 % (m/m) vandens, taip pat iš žemės ūkio produktų (kaip išvardyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo I priede) pagamintam etilo alkoholiui, esančiam benzino mišiniuose, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 10 % (v/v) etilo alkoholio, kuris skirtas naudoti kaip kuras ir kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 50, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 ir ex 3824 99 92 (TARIC kodai 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125011, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 ir 3824999266) taikomas antidempingo muitas panaikinamas ir šio importo tyrimas baigiamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

1

(2)  
  2013 m. vasario 18 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 157/2013, kuriuo importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės bioetanoliui nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 49, 2013 2 22, p. 10).

2

(3)  Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (OL C 180, 2017 6 8, p. 37).

3

(4)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės bioetanoliui, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 64, 2018 2 20, p. 7).

4

(5)  Pateikiama adresu https://www.agmrc.org/renewable-energy/ethanol/midwest-ethanol-cash-prices-basis-data-and-charts-for-selected-states (paskutinį kartą lankytasi 2019 m. vasario 12 d.).

5

(6)  Pateikiama adresu https://www.eia.gov/totalenergy/data/monthly/index.php#renewable (paskutinį kartą žiūrėta 2019 m. vasario 12 d.).

6

(7)  
  2014 m. vasario 24 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 191/2014, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikriems importuojamiems Pietų Afrikos Respublikos kilmės mangano dioksidams nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 59, 2014 2 28, p. 7).

7

(8)  Pateikiama adresu https://www.eia.gov/petroleum/ethanolcapacity/index.php (paskutinį kartą lankytasi 2019 m. kovo 14 d.).

8

(9)  Pateikiama adresu https://www.eia.gov/todayinenergy/detail.php?id=31832 (paskutinį kartą lankytasi 2019 m. kovo 28 d.).

9

(10)  Žr. kovo 20 d. po klausymo pateiktų JAV asociacijų pastabų, pateiktų nekonfidencialioje byloje, II priedą.

10

(11)  Pateikiama adresu https://www.reuters.com/article/us-usa-biofuels-idUSKCN0VQ2QW (paskutinį kartą lankytasi 2019 m. kovo 18 d.).

11

(12)  
  2012 m. kovo 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 211/2012 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje (OL L 73, 2012 3 13, p. 1).

12

(13)  Pateikiama adresu https://www.wto.org/english/tratop_e/tariffs_e/tariff_data_e.htm (paskutinį kartą žiūrėta 2019 m. vasario 13 d.).

13

(14)  
  2017 m. rugpjūčio 31 d. Rezoliucija Nr. 72 ir 2017 m. rugsėjo 4 d. ministro įsakymas Nr. 32.

14

(15)  
  2018 m. lapkričio 6 d. nutarimas Nr. 152.

15

(16)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

16

(17)  Pateikiama adresu https://www.reuters.com/article/us-adm-results/adm-says-profit-tumbles-and-issues-gloomy-view-shares-drop-idUSKBN1D01EV (paskutinį kartą lankytasi 2019 m. kovo 15 d.).

17

(18)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičiančios bei vėliau panaikinančios Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16) 17 straipsnis.

18

(19)  Pateikiama adresu https://www.iscc-system.org/process/audit-and-certification-process/iscc-system-documents/ (paskutinį kartą lankytasi 2019 m. kovo 19 d.).

19

(20)  Pateikiama adresu https://www.iscc-system.org/process/audit-and-certification-process/iscc-system-documents/ (paskutinį kartą lankytasi 2019 m. kovo 19 d.).

20

(21)  Pateikiama adresu https://www.iscc-system.org/certificates/all-certificates/ (paskutinį kartą lankytasi 2019 m. kovo 15 d.).

21

(22)  Pateikiama adresu http://ethanolproducer.com/articles/14531/adm-announces-plans-to-reconfigure-ethanol-complex-in-illinois (paskutinį kartą lankytasi 2019 m. kovo 15 d.).

22

(23)  Pateikiama adresu https://www.reuters.com/article/us-usa-ethanol-brazil/u-s-ethanol-exports-to-brazil-drop-to-nearly-three-year-low-idUSKCN1MF2FI (paskutinį kartą lankytasi 2019 m. kovo 15 d.).

23

(24)  
  2008 m. spalio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1001/2008, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį (OL L 275, 2008 10 16, p. 18).

24

---

| 2019 5 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 126/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 5 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 126/18

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/766

2019 m. gegužės 14 d.

kuriuo dėl 2019 m. bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų galutinės pateikimo dienos, pranešimo apie bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimus galutinės pateikimo dienos ir paraiškų skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą galutinės pateikimo dienos nukrypstama nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (1), ypač į jo 78 straipsnio pirmos pastraipos b punktą ir antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 809/2014 (2) nustatyta bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų galutinė pateikimo diena, pranešimo apie bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimus galutinė pateikimo diena ir paraiškų skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą galutinė pateikimo diena; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 809/2014 (2) nustatyta bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų galutinė pateikimo diena, pranešimo apie bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimus galutinė pateikimo diena ir paraiškų skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą galutinė pateikimo diena;

| (2) | valstybės narės įgyvendina savo išmokų už plotą administravimo sistemų pakeitimus, susijusius su naujais Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu (3) nustatytais reikalavimais, apimančiais, inter alia, informacinių technologijų sistemų pertvarkymą, procedūrų pakeitimus ir paramos gavėjų informavimo apie naujus teisinius reikalavimus veiklą. Todėl valstybės narės susiduria su išimtiniais administraciniais sunkumais; |
| --- | --- |

(2)

valstybės narės įgyvendina savo išmokų už plotą administravimo sistemų pakeitimus, susijusius su naujais Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu (3) nustatytais reikalavimais, apimančiais, inter alia, informacinių technologijų sistemų pertvarkymą, procedūrų pakeitimus ir paramos gavėjų informavimo apie naujus teisinius reikalavimus veiklą. Todėl valstybės narės susiduria su išimtiniais administraciniais sunkumais;

| (3) | dėl tokios padėties paramos gavėjams tapo sudėtinga pateikti bendrąją paraišką, pagalbos paraiškas arba mokėjimo prašymus ir paraiškas skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą per laikotarpį, nurodytą Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 13 straipsnio 1 dalyje ir 22 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(3)

dėl tokios padėties paramos gavėjams tapo sudėtinga pateikti bendrąją paraišką, pagalbos paraiškas arba mokėjimo prašymus ir paraiškas skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą per laikotarpį, nurodytą Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 13 straipsnio 1 dalyje ir 22 straipsnio 1 dalyje;

| (4) | atsižvelgiant į tokią padėtį, reikėtų numatyti nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 13 straipsnio 1 dalies ir 22 straipsnio 1 dalies nukrypti leidžiančią nuostatą, kuria valstybėms narėms 2019 m. būtų leidžiama nustatyti vėlesnę nei tuose straipsniuose nurodytą bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų galutinę pateikimo dieną ir paraiškų skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą galutinę pateikimo dieną. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 11 straipsnio 4 dalyje ir 15 straipsnio 2 bei 2a dalyse nurodytos dienos ir laikotarpiai susiję su to reglamento 13 straipsnio 1 dalyje nustatyta galutine diena, todėl turėtų būti numatyta panaši nukrypti leidžianti nuostata, taikoma pranešimams apie preliminarių patikrų rezultatus ir bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimus; |
| --- | --- |

(4)

atsižvelgiant į tokią padėtį, reikėtų numatyti nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 13 straipsnio 1 dalies ir 22 straipsnio 1 dalies nukrypti leidžiančią nuostatą, kuria valstybėms narėms 2019 m. būtų leidžiama nustatyti vėlesnę nei tuose straipsniuose nurodytą bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų galutinę pateikimo dieną ir paraiškų skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą galutinę pateikimo dieną. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 11 straipsnio 4 dalyje ir 15 straipsnio 2 bei 2a dalyse nurodytos dienos ir laikotarpiai susiję su to reglamento 13 straipsnio 1 dalyje nustatyta galutine diena, todėl turėtų būti numatyta panaši nukrypti leidžianti nuostata, taikoma pranešimams apie preliminarių patikrų rezultatus ir bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimus;

| (5) | šios nukrypti leidžiančios nuostatos turėtų būti taikomos 2019 m. bendrajai paraiškai, pagalbos paraiškoms ir mokėjimo prašymams, bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimams ir paraiškoms skirti teises į išmokas, todėl šį reglamentą reikėtų taikyti paraiškoms ir mokėjimo prašymams, susijusiems su 2019 metais; |
| --- | --- |

(5)

šios nukrypti leidžiančios nuostatos turėtų būti taikomos 2019 m. bendrajai paraiškai, pagalbos paraiškoms ir mokėjimo prašymams, bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimams ir paraiškoms skirti teises į išmokas, todėl šį reglamentą reikėtų taikyti paraiškoms ir mokėjimo prašymams, susijusiems su 2019 metais;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Tiesioginių išmokų komiteto ir Kaimo plėtros komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Tiesioginių išmokų komiteto ir Kaimo plėtros komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nukrypdamos nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 13 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos, valstybės narės nustato 2019 m. bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų galutines pateikimo dienas, kurios yra ne vėlesnės kaip birželio 15 d.

2 straipsnis

Nukrypdamos nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 15 straipsnio 2 dalies, valstybės narės, taikančios šio reglamento 1 straipsnyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą, kompetentingai institucijai iki birželio 15 d. praneša apie bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimus, 2019 m. padarytus pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 15 straipsnio 1 dalį.

3 straipsnis

Šio reglamento 1 ir 2 straipsniuose nustatytos nukrypti leidžiančios nuostatos taip pat taikomos atitinkamose valstybėse narėse apskaičiuojant 26, 35 ir 10 kalendorinių dienų laikotarpius atitinkamai po bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškos arba mokėjimo prašymų galutinės pateikimo datos ir galutinės pranešimo apie pakeitimus pateikimo datos, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 11 straipsnio 4 dalyje ir 15 straipsnio 2a dalyje.

4 straipsnis

Nukrypdamos nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 22 straipsnio 1 dalies, valstybės narės nustato 2019 m. paraiškų skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą pateikimo dieną, kuri yra ne vėlesnė kaip birželio 15 d.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas paraiškoms ir mokėjimo prašymams, susijusiems su 2019 metais.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 549.

1

(2)  
  2014 m. liepos 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 809/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatų dėl integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, kaimo plėtros priemonių ir kompleksinės paramos taikymo taisyklės (OL L 227, 2014 7 31, p. 69).

2

(3)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

3

---

SPRENDIMAI

| 2019 5 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 126/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 5 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 126/20

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2019/767

2018 m. liepos 31 d.

dėl valstybės pagalbos SA.36511 (2014/C) (ex 2013/NN), kurią Prancūzija suteikė nustatydama CSPE ribas

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 4975)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Po 2013 metais vykusių Komisijos tarnybų ir Prancūzijos preliminarių kontaktų, Prancūzija 2013 m. spalio 11 d. pranešė apie paramos schemą, skirtą iš sausumos vėjo pagamintai elektros energijai, kuri tuo metu buvo finansuojama iš nustatyto elektros mokesčio, vadinamo mokesčiu už viešąją elektros energijos tiekimo paslaugą (toliau – CSPE, pranc. contribution au service public de l'électricité). |
| --- | --- |

(1)

Po 2013 metais vykusių Komisijos tarnybų ir Prancūzijos preliminarių kontaktų, Prancūzija 2013 m. spalio 11 d. pranešė apie paramos schemą, skirtą iš sausumos vėjo pagamintai elektros energijai, kuri tuo metu buvo finansuojama iš nustatyto elektros mokesčio, vadinamo mokesčiu už viešąją elektros energijos tiekimo paslaugą (toliau – CSPE, pranc. contribution au service public de l'électricité).

contribution au service public de l'électricité

| (2) | Kadangi ši schema jau buvo taikoma prieš pranešimą, 2013 m. lapkričio 29 d. registruojant bylą ji priskirta pagalbai, apie kurią nepranešta. |
| --- | --- |

(2)

Kadangi ši schema jau buvo taikoma prieš pranešimą, 2013 m. lapkričio 29 d. registruojant bylą ji priskirta pagalbai, apie kurią nepranešta.

| (3) | 2014 m. kovo 27 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai, kad ji neprieštarauja sausumos vėjo energijai skirtai paramai, tačiau ji abejoja dėl vartotojams, gaminantiems elektros energiją savo reikmėms, daug elektros energijos vartojantiems vartotojams ir intensyviai elektros energiją vartojančioms pramonės įmonėms taikomos CSPE lengvatos suderinamumo su vidaus rinka. Todėl Komisija pranešė Prancūzijai apie sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl tokių CSPE lengvatų. |
| --- | --- |

(3)

2014 m. kovo 27 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai, kad ji neprieštarauja sausumos vėjo energijai skirtai paramai, tačiau ji abejoja dėl vartotojams, gaminantiems elektros energiją savo reikmėms, daug elektros energijos vartojantiems vartotojams ir intensyviai elektros energiją vartojančioms pramonės įmonėms taikomos CSPE lengvatos suderinamumo su vidaus rinka. Todėl Komisija pranešė Prancūzijai apie sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl tokių CSPE lengvatų.

| (4) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl nagrinėjamų priemonių ir dėl galimo 2014–2020 m. valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairių (2) (toliau – 2014 m. gairės) taikymo nagrinėjamoms CSPE lengvatoms. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl nagrinėjamų priemonių ir dėl galimo 2014–2020 m. valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairių (2) (toliau – 2014 m. gairės) taikymo nagrinėjamoms CSPE lengvatoms.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2

| (5) | Komisija gavo šių penkių suinteresuotųjų šalių pastabas: i) „Air Liquide“ (2014 m. lapkričio 3 d. laiškas); ii) EDF (2014 m. lapkričio 17 d. laiškas); iii) RATP (2014 m. gruodžio 2 d. laiškas); iv) SNCF (2014 m. gruodžio 3 d. laiškas) ir v) „UNIDEN“ (pranc. Union des Industries Utilisatrices d'Energie) (2014 m. lapkričio 3 d. laiškas). Šiose pastabose visų pirma kalbama apie valstybės pagalbos buvimą ir apie priemonių suderinamumą tiek su SESV, tiek su 2014 m. gairėmis. |
| --- | --- |

(5)

Komisija gavo šių penkių suinteresuotųjų šalių pastabas: i) „Air Liquide“ (2014 m. lapkričio 3 d. laiškas); ii) EDF (2014 m. lapkričio 17 d. laiškas); iii) RATP (2014 m. gruodžio 2 d. laiškas); iv) SNCF (2014 m. gruodžio 3 d. laiškas) ir v) „UNIDEN“ (pranc. Union des Industries Utilisatrices d'Energie) (2014 m. lapkričio 3 d. laiškas). Šiose pastabose visų pirma kalbama apie valstybės pagalbos buvimą ir apie priemonių suderinamumą tiek su SESV, tiek su 2014 m. gairėmis.

Union des Industries Utilisatrices d'Energie

| (6) | Prancūzija savo pastabas pateikė 2014 m. gegužės 5 d. rašte, o 2015 m. spalio 22 d. laiške jas papildė. Šiuose raštuose Prancūzija visų pirma priminė įvairius CSPE lengvatų tipus ir atkreipė dėmesį į tai, kad CSPE lengvata, kuria naudojasi elektros energiją savo reikmėms gaminantys vartotojai, nėra valstybės pagalba. Be to, Prancūzija mano, kad kiekvienai vartojimo vietai nustatyta CSPE riba ir 0,5 % pridėtinės vertės CSPE riba yra suderinamos su valstybės pagalbos taisyklėmis. |
| --- | --- |

(6)

Prancūzija savo pastabas pateikė 2014 m. gegužės 5 d. rašte, o 2015 m. spalio 22 d. laiške jas papildė. Šiuose raštuose Prancūzija visų pirma priminė įvairius CSPE lengvatų tipus ir atkreipė dėmesį į tai, kad CSPE lengvata, kuria naudojasi elektros energiją savo reikmėms gaminantys vartotojai, nėra valstybės pagalba. Be to, Prancūzija mano, kad kiekvienai vartojimo vietai nustatyta CSPE riba ir 0,5 % pridėtinės vertės CSPE riba yra suderinamos su valstybės pagalbos taisyklėmis.

| (7) | Oficialios tyrimo procedūros metu Komisija nuo 2014 m. rugpjūčio 21 d. iki 2017 m. spalio 27 d. išsiuntė septynis prašymus pateikti informaciją. Prancūzijos institucijos nuo 2014 m. gegužės 7 d. iki 2017 m. gruodžio 12 d. išsiuntė vienuolika raštų ir informacinių dokumentų. Šiuo apsikeitimu informacija buvo siekiama i) išsiaiškinti sumokėto CSPE dydį ir tam tikriems pagalbos gavėjams suteiktas lengvatas, ii) įvertinti priemones kaip galimą valstybės pagalbą ir teisiškai išanalizuoti jų atitikimą valstybės pagalbai taikomoms taisyklėms, iii) pristatyti sureguliavimo planą, skirtą suteiktų CSPE lengvatų lygį pakeisti tokiu lygiu, kuris būtų suderinamas su valstybės pagalbai taikomomis taisyklėmis. Pirmasis pasiūlytas sureguliavimo planas pristatytas 2014 m. lapkričio 4 d. rašte, o galutinis jo variantas – 2017 m. lapkričio 23 d. rašte. |
| --- | --- |

(7)

Oficialios tyrimo procedūros metu Komisija nuo 2014 m. rugpjūčio 21 d. iki 2017 m. spalio 27 d. išsiuntė septynis prašymus pateikti informaciją. Prancūzijos institucijos nuo 2014 m. gegužės 7 d. iki 2017 m. gruodžio 12 d. išsiuntė vienuolika raštų ir informacinių dokumentų. Šiuo apsikeitimu informacija buvo siekiama i) išsiaiškinti sumokėto CSPE dydį ir tam tikriems pagalbos gavėjams suteiktas lengvatas, ii) įvertinti priemones kaip galimą valstybės pagalbą ir teisiškai išanalizuoti jų atitikimą valstybės pagalbai taikomoms taisyklėms, iii) pristatyti sureguliavimo planą, skirtą suteiktų CSPE lengvatų lygį pakeisti tokiu lygiu, kuris būtų suderinamas su valstybės pagalbai taikomomis taisyklėmis. Pirmasis pasiūlytas sureguliavimo planas pristatytas 2014 m. lapkričio 4 d. rašte, o galutinis jo variantas – 2017 m. lapkričio 23 d. rašte.

2.   PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

| (8) | Šiame skyriuje pirmiausiai pristatomas CSPE, tuomet šio mokesčio lengvatos, suteiktos 2003–2015 m. Būtent šios lengvatos ir yra nagrinėjamos šiame sprendime. |
| --- | --- |

(8)

Šiame skyriuje pirmiausiai pristatomas CSPE, tuomet šio mokesčio lengvatos, suteiktos 2003–2015 m. Būtent šios lengvatos ir yra nagrinėjamos šiame sprendime.

2.1.   CSPE pristatymas

CSPE pristatymas

| (9) | CSPE nustatytas 2003 m. sausio 3 d. įstatymu Nr. 2003-8 dėl dujų bei elektros energijos rinkos ir energijos tiekimo viešosios paslaugos (toliau – Įstatymas Nr. 2003-8). Šiame sprendime aprašoma priemonė, kuri buvo taikoma iki 2016 m. CSPE reformos, nustatytos 2015 m. gruodžio 29 d. įstatymu Nr. 2015-1786 dėl 2015 m. finansų įstatymo pataisų (toliau – 2015 m. FĮP). |
| --- | --- |

(9)

CSPE nustatytas 2003 m. sausio 3 d. įstatymu Nr. 2003-8 dėl dujų bei elektros energijos rinkos ir energijos tiekimo viešosios paslaugos (toliau – Įstatymas Nr. 2003-8). Šiame sprendime aprašoma priemonė, kuri buvo taikoma iki 2016 m. CSPE reformos, nustatytos 2015 m. gruodžio 29 d. įstatymu Nr. 2015-1786 dėl 2015 m. finansų įstatymo pataisų (toliau – 2015 m. FĮP).

| (10) | CSPE skirtas kompensuoti papildomoms išlaidoms, susijusioms su išlaidomis už viešąją elektros energijos tiekimo paslaugą, kurias patiria rinkoje įsitvirtinę elektros energijos tiekėjai (EDF ir vietinės skirstymo įmonės). Šias papildomas išlaidas iš esmės lemia keturių politikos sričių finansavimas:






  a) | visų pirma išlaidas lemia EDF ir vietinių skirstymo įmonių įpareigojimas pirkti elektros energiją, kurią pagamino tam tikri įrenginiai, elektros energiją generuojantys iš atsinaujinančių energijos šaltinių (vėjo, saulės energijos ir kt.). Per visą priemonių taikymo laikotarpį, t. y. 2003–2015 m., ši sritis sudarė 39 % surinkto CSPE; |
| --- | --- | --- |

(10)

CSPE skirtas kompensuoti papildomoms išlaidoms, susijusioms su išlaidomis už viešąją elektros energijos tiekimo paslaugą, kurias patiria rinkoje įsitvirtinę elektros energijos tiekėjai (EDF ir vietinės skirstymo įmonės). Šias papildomas išlaidas iš esmės lemia keturių politikos sričių finansavimas:

a)

visų pirma išlaidas lemia EDF ir vietinių skirstymo įmonių įpareigojimas pirkti elektros energiją, kurią pagamino tam tikri įrenginiai, elektros energiją generuojantys iš atsinaujinančių energijos šaltinių (vėjo, saulės energijos ir kt.). Per visą priemonių taikymo laikotarpį, t. y. 2003–2015 m., ši sritis sudarė 39 % surinkto CSPE;

| b) | išlaidos didelio naudingumo kogeneracijai finansuoti, kurios per 2003–2015 m. sudarė 25 % surinkto CSPE. 2016 m. gruodžio 20 d. rašte Prancūzija patikslino, kad CSPE vienintelė paskirtis – finansuoti didelio naudingumo kogeneraciją. Šiame rašte Prancūzija patikslino, kad, viena vertus, ši parama skirta pirkimo sutarties priemonei, įgyvendintai 1997–2001 m., pagal kurią parama skiriama kogeneracijos įrenginiams, kurių energinis naudingumas viršija 65 %, kita vertus, ši parama nuo 2013 m. skiriama didelio naudingumo gamtinių dujų kogeneracijos įrenginiams, kurių naudingumas didesnis negu 12 MW; |
| --- | --- |

b)

išlaidos didelio naudingumo kogeneracijai finansuoti, kurios per 2003–2015 m. sudarė 25 % surinkto CSPE. 2016 m. gruodžio 20 d. rašte Prancūzija patikslino, kad CSPE vienintelė paskirtis – finansuoti didelio naudingumo kogeneraciją. Šiame rašte Prancūzija patikslino, kad, viena vertus, ši parama skirta pirkimo sutarties priemonei, įgyvendintai 1997–2001 m., pagal kurią parama skiriama kogeneracijos įrenginiams, kurių energinis naudingumas viršija 65 %, kita vertus, ši parama nuo 2013 m. skiriama didelio naudingumo gamtinių dujų kogeneracijos įrenginiams, kurių naudingumas didesnis negu 12 MW;

| c) | papildomos išlaidos susidaro dėl elektros generatorių galios kompensavimo tarpusavyje nesujungtose teritorijose (Korsikoje ar užjūrio departamentuose), kuriuo siekiama, kad šiose teritorijose nebūtų patirtos didesnės generavimo išlaidos, palyginti su žemyninėje Prancūzijoje patiriamomis gamybos sąnaudomis, kurios įskaičiuojamos į elektros energijos kainą, kurią sumoka galutinis vartotojas, ir kurios yra mažesnės, nes susijusios su branduolinės energijos sąnaudomis. Per visą nagrinėjamą laikotarpį, t. y. 2003–2015 m., ši sritis sudarė 31 % viso surinkto CSPE. Tokia vienodų elektros tarifų žemyninėje Prancūzijoje, Korsikoje ir užjūrio departamentuose palaikymo sistema dar vadinama „tarifų išlyginimu“; |
| --- | --- |

c)

papildomos išlaidos susidaro dėl elektros generatorių galios kompensavimo tarpusavyje nesujungtose teritorijose (Korsikoje ar užjūrio departamentuose), kuriuo siekiama, kad šiose teritorijose nebūtų patirtos didesnės generavimo išlaidos, palyginti su žemyninėje Prancūzijoje patiriamomis gamybos sąnaudomis, kurios įskaičiuojamos į elektros energijos kainą, kurią sumoka galutinis vartotojas, ir kurios yra mažesnės, nes susijusios su branduolinės energijos sąnaudomis. Per visą nagrinėjamą laikotarpį, t. y. 2003–2015 m., ši sritis sudarė 31 % viso surinkto CSPE. Tokia vienodų elektros tarifų žemyninėje Prancūzijoje, Korsikoje ir užjūrio departamentuose palaikymo sistema dar vadinama „tarifų išlyginimu“;

| d) | 3 % papildomų išlaidų sudaro socialinio tarifo, vadinamo „pirmos būtinybės produktu“, taikymas, taip pat dalis elektros tiekėjų išlaidų, patiriamų dėl jų finansinio dalyvavimo priemonėje, skirtoje padėti nepritekliuje gyvenantiems žmonėms. |
| --- | --- |

d)

3 % papildomų išlaidų sudaro socialinio tarifo, vadinamo „pirmos būtinybės produktu“, taikymas, taip pat dalis elektros tiekėjų išlaidų, patiriamų dėl jų finansinio dalyvavimo priemonėje, skirtoje padėti nepritekliuje gyvenantiems žmonėms.

| (11) | Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad, be šių politikos sričių, kurios finansuojamos iš CSPE, iš šio CSPE mažesne apimtimi finansuojamos ir kitos politikos kryptys. Šios priemonės sudaro mažiau nei 2 % surinkto CSPE. Šios priemonės iš esmės yra susijusios su:






  1) | 2003–2015 m. suteikta parama elektros energijos gamybos deginant buitines atliekas įrenginiams. Tuo metu EDF ir vietinės skirstymo įmonės privalėjo pirkti tokių įrenginių pagamintą elektros energiją už ministro įsakyme nustatytą tarifą. Šių veiklos vykdytojų patirtos papildomos išlaidos būdavo kompensuojamos iš CSPE. Prancūzija manė, kad šių įrenginių pagaminta atsinaujinančios energijos dalis sudaro 50 %, atsižvelgiant į TEA ir Eurostato energetikos statistikos taisykles; |
| --- | --- | --- |

(11)

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad, be šių politikos sričių, kurios finansuojamos iš CSPE, iš šio CSPE mažesne apimtimi finansuojamos ir kitos politikos kryptys. Šios priemonės sudaro mažiau nei 2 % surinkto CSPE. Šios priemonės iš esmės yra susijusios su:

1)

2003–2015 m. suteikta parama elektros energijos gamybos deginant buitines atliekas įrenginiams. Tuo metu EDF ir vietinės skirstymo įmonės privalėjo pirkti tokių įrenginių pagamintą elektros energiją už ministro įsakyme nustatytą tarifą. Šių veiklos vykdytojų patirtos papildomos išlaidos būdavo kompensuojamos iš CSPE. Prancūzija manė, kad šių įrenginių pagaminta atsinaujinančios energijos dalis sudaro 50 %, atsižvelgiant į TEA ir Eurostato energetikos statistikos taisykles;

| 2) | parama piko apkrovą atlaikantiems įrenginiams, padedantiems užtikrinti tiekimo saugumą. Šie įrenginiai daugiausiai yra dyzeliniai ir buvo sukonstruoti praėjusio amžiaus 10 dešimtmetyje. Jie naudojami ribotą valandų skaičių, priklausomai nuo elektros energijos sistemos poreikio; |
| --- | --- |

2)

parama piko apkrovą atlaikantiems įrenginiams, padedantiems užtikrinti tiekimo saugumą. Šie įrenginiai daugiausiai yra dyzeliniai ir buvo sukonstruoti praėjusio amžiaus 10 dešimtmetyje. Jie naudojami ribotą valandų skaičių, priklausomai nuo elektros energijos sistemos poreikio;

| 3) | parama įvairioms priemonėms (2003–2015 m. 221 mln. EUR), t. y. visų pirma parama vadinamosioms užtikrintos galios sutartims, kuriomis siekiama skatinti nepriklausomą elektros energijos gamybą (mažesnės nei 8 000 kVA galios elektros energijos gamybos įrenginiai, įrenginiai, kuriuose naudojama iš komunalinių atliekų gaunama šiluminė energija) ir kurias Prancūzija pristato kaip turinčias papildomą naudą viešajai elektros energijos tiekimo paslaugai, finansuoti. Antra, sutarčių su įvairiais gamintojais dėl jų pagamintos energijos pirkimo finansavimas. |
| --- | --- |

3)

parama įvairioms priemonėms (2003–2015 m. 221 mln. EUR), t. y. visų pirma parama vadinamosioms užtikrintos galios sutartims, kuriomis siekiama skatinti nepriklausomą elektros energijos gamybą (mažesnės nei 8 000 kVA galios elektros energijos gamybos įrenginiai, įrenginiai, kuriuose naudojama iš komunalinių atliekų gaunama šiluminė energija) ir kurias Prancūzija pristato kaip turinčias papildomą naudą viešajai elektros energijos tiekimo paslaugai, finansuoti. Antra, sutarčių su įvairiais gamintojais dėl jų pagamintos energijos pirkimo finansavimas.

| (12) | Energetikos kodekso L121-7 straipsnyje nustatyta, kad išlaidos, susijusios su viešąja elektros energijos tiekimo paslauga, kompensuojamos iš įmokų, kurias sumoka šalies teritorijoje įsikūrę galutiniai elektros energijos vartotojai. Taigi visos šios sudedamosios dalys Prancūzijos vartotojui sudaro tas pačias papildomas išlaidas. Įmoką moka visi galutiniai elektros energijos vartotojai priklausomai nuo suvartoto kWh (kilovatvalandžių) skaičiaus, įskaitant savo reikmėms energiją gaminančius vartotojus. 2003–2015 m. CSPE kito taip:

  Surinkto CSPE sumos pokyčiai 2003–2015 m.



















  (EUR/MWh) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| CSPE | 3,0 | 3,3 | 4,5 | 4,5 | 4,5 | 4,5 | 4,5 | 4,5 | 9,0 | 10,5 | 13,5 | 16,5 | 19,5 |
| Šaltinis: Audito rūmų ataskaita, 2017 m. |

(12)

Energetikos kodekso L121-7 straipsnyje nustatyta, kad išlaidos, susijusios su viešąja elektros energijos tiekimo paslauga, kompensuojamos iš įmokų, kurias sumoka šalies teritorijoje įsikūrę galutiniai elektros energijos vartotojai. Taigi visos šios sudedamosios dalys Prancūzijos vartotojui sudaro tas pačias papildomas išlaidas. Įmoką moka visi galutiniai elektros energijos vartotojai priklausomai nuo suvartoto kWh (kilovatvalandžių) skaičiaus, įskaitant savo reikmėms energiją gaminančius vartotojus. 2003–2015 m. CSPE kito taip:

Surinkto CSPE sumos pokyčiai 2003–2015 m.

Surinkto CSPE sumos pokyčiai 2003–2015 m.

(EUR/MWh)

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

CSPE

3,0

3,3

4,5

4,5

4,5

4,5

4,5

4,5

9,0

10,5

13,5

16,5

19,5

Šaltinis: Audito rūmų ataskaita, 2017 m.

Šaltinis:

| (13) | Reikalavimus atitinkančių galutinių vartotojų, kurie pasinaudojo 2000 m. vasario 10 d. įstatymo Nr. 2000-108 dėl viešosios elektros energijos tiekimo paslaugos modernizavimo ir plėtros (toliau – Įstatymas Nr. 2000-108) 22 straipsnio III dalyje jiems suteiktomis teisėmis ir elektros energiją gauna iš viešojo elektros perdavimo tinklo arba iš viešojo elektros energijos skirstymo tinklo, mokamus mokesčius, kaip priemokas prie tinklų naudojimo tarifų, surenka už tinklo, prie kurio šie vartotojai yra prisijungę, valdymą atsakingas veiklos vykdytojas. |
| --- | --- |

(13)

Reikalavimus atitinkančių galutinių vartotojų, kurie pasinaudojo 2000 m. vasario 10 d. įstatymo Nr. 2000-108 dėl viešosios elektros energijos tiekimo paslaugos modernizavimo ir plėtros (toliau – Įstatymas Nr. 2000-108) 22 straipsnio III dalyje jiems suteiktomis teisėmis ir elektros energiją gauna iš viešojo elektros perdavimo tinklo arba iš viešojo elektros energijos skirstymo tinklo, mokamus mokesčius, kaip priemokas prie tinklų naudojimo tarifų, surenka už tinklo, prie kurio šie vartotojai yra prisijungę, valdymą atsakingas veiklos vykdytojas.

| (14) | Šio veiklos vykdytojo surinktos įmokos per tarpininką – įstaigą „Caisse des dépôts et consignations“ (toliau – CDC) – pervedamos skirstytojams, kurie patiria su viešosios paslaugos teikimu susijusių sąnaudų. Šią įmoką CDC keturis kartus per metus perveda veiklos vykdytojams, kurie patiria su šiomis surinktomis sumomis susijusių sąnaudų. Kiekvienų metų sausio 1 d. CDC Nacionaliniam energetikos mediatoriui perveda sumą, lygią jo biudžeto sumai. |
| --- | --- |

(14)

Šio veiklos vykdytojo surinktos įmokos per tarpininką – įstaigą „Caisse des dépôts et consignations“ (toliau – CDC) – pervedamos skirstytojams, kurie patiria su viešosios paslaugos teikimu susijusių sąnaudų. Šią įmoką CDC keturis kartus per metus perveda veiklos vykdytojams, kurie patiria su šiomis surinktomis sumomis susijusių sąnaudų. Kiekvienų metų sausio 1 d. CDC Nacionaliniam energetikos mediatoriui perveda sumą, lygią jo biudžeto sumai.

| (15) | Visas šias operacijas CDC atlieka specialioje sąskaitoje. CDC patirtas valdymo išlaidas kasmet patvirtina už ekonomiką ir energetiką atsakingi ministrai. Jeigu surinktų įmokų suma neatitinka nustatytos metinės sąnaudų sumos, šis neatitikimas ištaisomas kitais metais iš tais metais mokėtinų sąnaudų. Jeigu per metus mokėtinų sumų negaunama, jos turi būti pridedamos prie kitų metų sąnaudų sumos (3). |
| --- | --- |

(15)

Visas šias operacijas CDC atlieka specialioje sąskaitoje. CDC patirtas valdymo išlaidas kasmet patvirtina už ekonomiką ir energetiką atsakingi ministrai. Jeigu surinktų įmokų suma neatitinka nustatytos metinės sąnaudų sumos, šis neatitikimas ištaisomas kitais metais iš tais metais mokėtinų sąnaudų. Jeigu per metus mokėtinų sumų negaunama, jos turi būti pridedamos prie kitų metų sąnaudų sumos (3).

3

| (16) | Energijos reguliavimo komisija (toliau – ERK) kiekvienais metais savo metinėje ataskaitoje įvertina priemonių, susijusių su viešosios elektros energijos tiekimo paslaugos sąnaudomis, veikimą. Iš dalies pakeistame dekrete Nr. 2004-90 (2004 m. sausio 28 d. dekretas Nr. 2004-90 dėl viešosios elektros energijos tiekimo paslaugos sąnaudų kompensavimo) nustatytas kompensavimo mechanizmas: kiekvienais metais iki spalio 15 d. ERK už energetiką atsakingam ministrui teikia prognozuojamas ateinančių metų sąnaudas, taip pat siūlo įmokos už Prancūzijoje suvartotą vieną kilovatvalandę dydį, kuri leistų finansuoti sąnaudas. ERK pasiūlymas grindžiamas ankstesniais metais (N-1) nustatytų sąnaudų ataskaita ir ateinančiais metais (N+1) prognozuojamų sąnaudų ataskaita. Ataskaitas rengia tas sąnaudas patiriantys veiklos vykdytojai. Kaip buvo paaiškinta 14 ir 15 konstatuojamosiose dalyse, grąžinimo mechanizmas vykdomas per CDC. |
| --- | --- |

(16)

Energijos reguliavimo komisija (toliau – ERK) kiekvienais metais savo metinėje ataskaitoje įvertina priemonių, susijusių su viešosios elektros energijos tiekimo paslaugos sąnaudomis, veikimą. Iš dalies pakeistame dekrete Nr. 2004-90 (2004 m. sausio 28 d. dekretas Nr. 2004-90 dėl viešosios elektros energijos tiekimo paslaugos sąnaudų kompensavimo) nustatytas kompensavimo mechanizmas: kiekvienais metais iki spalio 15 d. ERK už energetiką atsakingam ministrui teikia prognozuojamas ateinančių metų sąnaudas, taip pat siūlo įmokos už Prancūzijoje suvartotą vieną kilovatvalandę dydį, kuri leistų finansuoti sąnaudas. ERK pasiūlymas grindžiamas ankstesniais metais (N-1) nustatytų sąnaudų ataskaita ir ateinančiais metais (N+1) prognozuojamų sąnaudų ataskaita. Ataskaitas rengia tas sąnaudas patiriantys veiklos vykdytojai. Kaip buvo paaiškinta 14 ir 15 konstatuojamosiose dalyse, grąžinimo mechanizmas vykdomas per CDC.

| (17) | ERK tikrina nustatytų sąnaudų sumą. Sąnaudas, susijusias su parama atsinaujinančiajai energetikai, sudaro paramos sumos ir rinkos kainos, kurią mokestį turintys mokėti veiklos vykdytojai gavo už šios energijos pardavimą, skirtumas. Taigi nuoroda į rinkos kainą naudinga nustatant kompensacijos sumą. ERK patikslino rinkos kainos nustatymo metodą. Ši kaina atitinka ne realią rinkos vertę, kuria naudojosi įpareigotasis veiklos vykdytojas, bet referencinę vertę, nustatytą atsižvelgiant į įvairius parametrus (būsimą rinkos kainą ir momentinę kainą, atsižvelgiant į įvairius skirtumus priklausomai nuo srities, dienos rinkos kainą, galutinę kainą), kurie leidžia kaip įmanoma geriau atspindėti veiksmingos rinkos dalyvio elgesį siekiant paskatinti įpareigotąjį veiklos vykdytoją siekti rezultatų. |
| --- | --- |

(17)

ERK tikrina nustatytų sąnaudų sumą. Sąnaudas, susijusias su parama atsinaujinančiajai energetikai, sudaro paramos sumos ir rinkos kainos, kurią mokestį turintys mokėti veiklos vykdytojai gavo už šios energijos pardavimą, skirtumas. Taigi nuoroda į rinkos kainą naudinga nustatant kompensacijos sumą. ERK patikslino rinkos kainos nustatymo metodą. Ši kaina atitinka ne realią rinkos vertę, kuria naudojosi įpareigotasis veiklos vykdytojas, bet referencinę vertę, nustatytą atsižvelgiant į įvairius parametrus (būsimą rinkos kainą ir momentinę kainą, atsižvelgiant į įvairius skirtumus priklausomai nuo srities, dienos rinkos kainą, galutinę kainą), kurie leidžia kaip įmanoma geriau atspindėti veiksmingos rinkos dalyvio elgesį siekiant paskatinti įpareigotąjį veiklos vykdytoją siekti rezultatų.

| (18) | Neatmetant galimybės taikyti Įstatyme nurodytas sankcijas, jei mokestis nesumokamas per du mėnesius nuo dienos, kurią jis turėjo būti sumokėtas, arba sumokama ne visa jo suma, ERK išsiunčia priminimą ir paskiria baudą už vėlavimą, kuri sudaro 10 % nuo mokėtino įmokos sumos. Jeigu skolininkas nesumoka nustatytų įmokų, už energetiką atsakingas ministras pagal Įstatymo 41 straipsnyje nustatytas sąlygas skiria administracinę sankciją. |
| --- | --- |

(18)

Neatmetant galimybės taikyti Įstatyme nurodytas sankcijas, jei mokestis nesumokamas per du mėnesius nuo dienos, kurią jis turėjo būti sumokėtas, arba sumokama ne visa jo suma, ERK išsiunčia priminimą ir paskiria baudą už vėlavimą, kuri sudaro 10 % nuo mokėtino įmokos sumos. Jeigu skolininkas nesumoka nustatytų įmokų, už energetiką atsakingas ministras pagal Įstatymo 41 straipsnyje nustatytas sąlygas skiria administracinę sankciją.

| (19) | 2003–2015 m. CSPE suma, kurią surinko už tinklą atsakingas veiklos vykdytojas, siekė 36,9 mlrd. EUR. Ši suma pasiskirsto taip:

  EDF susigrąžintos CSPE sumos












  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| | Atsinaujinanti energetika | Kogeneracija | Tarifų išlyginimas | Socialiniai tarifai | Įvairūs | Iš viso |
| 2003 | 129 | 689 | 332 | 0 | 69 | 1 219 |
| 2004 | 261 | 835 | 470 | 0 | 89 | 1 655 |
| 2005 | 186 | 810 | 501 | 98 | 99 | 1 694 |
| 2006 | 72 | 944 | 540 | 49 | 66 | 1 671 |
| 2007 | (5) | 560 | 921 | (12) | 2 | 1 466 |
| 2008 | 121 | 488 | 995 | 49 | 41 | 1 694 |
| 2009 | 293 | 499 | 780 | 42 | 42 | 1 656 |
| 2010 | 411 | 769 | 678 | 57 | 21 | 1 936 |
| 2011 | 1 231 | 784 | 767 | 32 | 68 | 2 882 |
| 2012 | 1 724 | 741 | 1 063 | 70 | 29 | 3 627 |
| 2013 | 2 667 | 823 | 1 462 | 134 | 60 | 5 146 |
| 2014 | 3 286 | 545 | 1 495 | 251 | 46 | 5 623 |
| 2015 | 4 057 | 626 | 1 618 | 304 | 58 | 6 663 |
| | 14 433 | 9 113 | 11 622 | 1 074 | 690 | 36 932 |
| Šaltinis: Prancūzijos valdžios institucijų raštas Komisijos tarnyboms, 2016 m. gruodžio 20 d. |

(19)

2003–2015 m. CSPE suma, kurią surinko už tinklą atsakingas veiklos vykdytojas, siekė 36,9 mlrd. EUR. Ši suma pasiskirsto taip:

EDF susigrąžintos CSPE sumos

EDF susigrąžintos CSPE sumos

(mln. EUR)

Atsinaujinanti energetika

Kogeneracija

Tarifų išlyginimas

Socialiniai tarifai

Įvairūs

Iš viso

2003

129

689

332

0

69

1 219

2004

261

835

470

0

89

1 655

2005

186

810

501

98

99

1 694

2006

72

944

540

49

66

1 671

2007

(5)

560

921

(12)

2

1 466

2008

121

488

995

49

41

1 694

2009

293

499

780

42

42

1 656

2010

411

769

678

57

21

1 936

2011

1 231

784

767

32

68

2 882

2012

1 724

741

1 063

70

29

3 627

2013

2 667

823

1 462

134

60

5 146

2014

3 286

545

1 495

251

46

5 623

2015

4 057

626

1 618

304

58

6 663

14 433

9 113

11 622

1 074

690

36 932

Šaltinis: Prancūzijos valdžios institucijų raštas Komisijos tarnyboms, 2016 m. gruodžio 20 d.

Šaltinis

| (20) | 2003–2015 m. CSPE sudėtis kito taip:



  Atsinaujinanti energetika
  Kogeneracija
  CSPE svyravimai 2003–2015 m.
  mlrd. EUR
  Kita
  Socialiniai tarifai
  Tarifų išlyginimas
  2015
  2014
  2013
  2012
  2011
  2010
  2009
  2008
  2007
  2006
  2005
  2004
  2003

  Šaltinis: Prancūzijos raštas, 2016 m. gruodžio 20 d. |
| --- | --- |

(20)

2003–2015 m. CSPE sudėtis kito taip:

Atsinaujinanti energetika

Kogeneracija

CSPE svyravimai 2003–2015 m.

mlrd. EUR

Kita

Socialiniai tarifai

Tarifų išlyginimas

2015

2014

2013

2012

2011

2010

2009

2008

2007

2006

2005

2004

2003

Šaltinis: Prancūzijos raštas, 2016 m. gruodžio 20 d.

Šaltinis:

2.2.   CSPE lengvatos

CSPE lengvatos

| (21) | Įstatyme nustatytos trys CSPE lengvatų tam tikriems vartotojams kategorijos. Šios lengvatos gali būti apjungtos ir yra pristatomos taip:






  a) | pramonės įmonėms, kurių vartojimas viršija 7 GWh, nustatyta CSPE riba yra 0,5 % įmonės pridėtinės vertės (Energetikos kodekso L.121-21 straipsnis); |
| --- | --- | --- |

(21)

Įstatyme nustatytos trys CSPE lengvatų tam tikriems vartotojams kategorijos. Šios lengvatos gali būti apjungtos ir yra pristatomos taip:

a)

pramonės įmonėms, kurių vartojimas viršija 7 GWh, nustatyta CSPE riba yra 0,5 % įmonės pridėtinės vertės (Energetikos kodekso L.121-21 straipsnis);

| b) | pagal Energetikos kodekso L.121-12 straipsnį kiekvienai vartojimo vietai galutiniams vartotojams nustatyta 627 783 EUR (4) mokesčio riba. Ši riba kiekvienais metais iki 2013 m. būdavo atnaujinama atsižvelgiant į infliacijos lygį. 2014–2015 m. ši riba didėjo tokiu pačiu tempu kaip vienetinė įmoka, t. y. neviršijo 5 % per metus; |
| --- | --- |

b)

pagal Energetikos kodekso L.121-12 straipsnį kiekvienai vartojimo vietai galutiniams vartotojams nustatyta 627 783 EUR (4) mokesčio riba. Ši riba kiekvienais metais iki 2013 m. būdavo atnaujinama atsižvelgiant į infliacijos lygį. 2014–2015 m. ši riba didėjo tokiu pačiu tempu kaip vienetinė įmoka, t. y. neviršijo 5 % per metus;

4

| c) | be to, CSPE netaikomas elektros energijos gamintojams, kurie energiją gamina vartojimui savo reikmėms, jei kiekvienoje gamybos vietoje per metus nesiekiama 240 GWh (Energetikos kodekso L.121-11 straipsnis). |
| --- | --- |

c)

be to, CSPE netaikomas elektros energijos gamintojams, kurie energiją gamina vartojimui savo reikmėms, jei kiekvienoje gamybos vietoje per metus nesiekiama 240 GWh (Energetikos kodekso L.121-11 straipsnis).

| (22) | 2003–2015 m. šios įvairios CSPE lengvatos (išskyrus taikomas transporto įmonėms) siekė 6,8 mlrd. EUR ir pasiskirstė taip:



  Suteiktų CSPE lengvatų pasiskirstymas pagal kategoriją, 2003–2015 m. (6,8 mlrd. EUR)
  Vartojimas savo reikmėms
  Vartojimas savo reikmėms
  Pridėtinė vertė
  Vieta
  Vieta
  Pridėtinė vertė

  Šaltinis: Prancūzija, 2017 m. lapkričio 15 d. |
| --- | --- |

(22)

2003–2015 m. šios įvairios CSPE lengvatos (išskyrus taikomas transporto įmonėms) siekė 6,8 mlrd. EUR ir pasiskirstė taip:

Suteiktų CSPE lengvatų pasiskirstymas pagal kategoriją, 2003–2015 m. (6,8 mlrd. EUR)

Vartojimas savo reikmėms

Vartojimas savo reikmėms

Pridėtinė vertė

Vieta

Vieta

Pridėtinė vertė

Šaltinis: Prancūzija, 2017 m. lapkričio 15 d.

Šaltinis:

| (23) | Išsamus šių ribų nustatymo pristatymas pateikiamas toliau. |
| --- | --- |

(23)

Išsamus šių ribų nustatymo pristatymas pateikiamas toliau.

2.2.1.   0,5 % pridėtinės vertės mokesčio riba (Energetikos kodekso L.121-21 straipsnis, nurodytas 2005 m. liepos 13 d. įstatymo Nr. 2005-781 dėl energetikos politikos gairių programos 67 straipsnyje)

0,5 % pridėtinės vertės mokesčio riba (Energetikos kodekso L.121-21 straipsnis, nurodytas 2005 m. liepos 13 d. įstatymo Nr. 2005-781 dėl energetikos politikos gairių programos 67 straipsnyje)

| (24) | 0,5 % pridėtinės vertės mokesčio riba, taikoma pramonės įmonėms, kurių vartojimas viršija 7 GWh per metus, nustatyta 2005 m. priėmus 2005 m. liepos 13 d. įstatymą Nr. 2005-781 dėl energetikos politikos gairių programos ir realiai pradėta taikyti 2006 m. |
| --- | --- |

(24)

0,5 % pridėtinės vertės mokesčio riba, taikoma pramonės įmonėms, kurių vartojimas viršija 7 GWh per metus, nustatyta 2005 m. priėmus 2005 m. liepos 13 d. įstatymą Nr. 2005-781 dėl energetikos politikos gairių programos ir realiai pradėta taikyti 2006 m.

| (25) | Prancūzija nurodė, kad šios ribos nustatymu buvo siekiama apsaugoti intensyviai elektros energiją naudojančių įmonių, kurios veiklą daugiausiai vykdo metalurgijos, popieriaus gamybos, chemijos pramonės ir kt. sektoriuose, t. y. su tarptautine konkurencija susiduriančiuose sektoriuose, visų pirma įmonių, kurių suvartojimas per metus viršija 7 GWh ribą, bet nustatant šią 7 GWh ribą sumažinant suvartojimo įtaką kitoms vartotojų kategorijoms, konkurencingumą. |
| --- | --- |

(25)

Prancūzija nurodė, kad šios ribos nustatymu buvo siekiama apsaugoti intensyviai elektros energiją naudojančių įmonių, kurios veiklą daugiausiai vykdo metalurgijos, popieriaus gamybos, chemijos pramonės ir kt. sektoriuose, t. y. su tarptautine konkurencija susiduriančiuose sektoriuose, visų pirma įmonių, kurių suvartojimas per metus viršija 7 GWh ribą, bet nustatant šią 7 GWh ribą sumažinant suvartojimo įtaką kitoms vartotojų kategorijoms, konkurencingumą.

| (26) | Dėl 0,5 % pridėtinės vertės CSPE ribos ERK reikia pateikti pareiškimą, o ERK po patikrinimo priima sprendimą dėl atitinkamų sumų kompensavimo. Šios sumos sumokamos tik tuomet, kai sužinoma įmonės pridėtinė vertė (t. y. vėliausiai N+1 už N metais sumokėtas sumas). |
| --- | --- |

(26)

Dėl 0,5 % pridėtinės vertės CSPE ribos ERK reikia pateikti pareiškimą, o ERK po patikrinimo priima sprendimą dėl atitinkamų sumų kompensavimo. Šios sumos sumokamos tik tuomet, kai sužinoma įmonės pridėtinė vertė (t. y. vėliausiai N+1 už N metais sumokėtas sumas).

| (27) | Prancūzija nurodė, kad iš 2003–2015 m. suteiktų nuolaidų sumos, kuri iš viso sudaro 6,8 mlrd. EUR, taikant 0,5 % pridėtinės vertės CSPE ribą, susidarė 69 % (4,7 mlrd. EUR) visų lengvatų. Pagal Prancūzijos pateiktus duomenis, ši mokesčio riba 2003–2015 m. laikotarpiu buvo pritaikyta iš viso 1 636 įmonėms. |
| --- | --- |

(27)

Prancūzija nurodė, kad iš 2003–2015 m. suteiktų nuolaidų sumos, kuri iš viso sudaro 6,8 mlrd. EUR, taikant 0,5 % pridėtinės vertės CSPE ribą, susidarė 69 % (4,7 mlrd. EUR) visų lengvatų. Pagal Prancūzijos pateiktus duomenis, ši mokesčio riba 2003–2015 m. laikotarpiu buvo pritaikyta iš viso 1 636 įmonėms.

2.2.2.   Mokesčio ribos nustatymas vartojimo vietai (Energetikos kodekso L.121-12 straipsnis ir Įstatymo Nr. 2000-108 5 straipsnis)

Mokesčio ribos nustatymas vartojimo vietai (Energetikos kodekso L.121-12 straipsnis ir Įstatymo Nr. 2000-108 5 straipsnis)

| (28) | Ši mokesčio riba nustatyta tuo metu, kai pirmiau minėto 2003 m. sausio 3 d. įstatymo Nr. 2003-8 37 straipsniu (kuris pakeitė Įstatymo Nr. 2000-108 5 straipsnį) įvestas CSPE. Ši riba įsigaliojo 2003 m. CSPE vieta vartojimo vietai iš pradžių buvo 500 000 EUR. Vėliau ši riba pagal 2010 m. gruodžio 29 d. įstatymo Nr. 2010-1657 dėl 2011 m. finansų 37 straipsnį buvo padidinta iki 550 000 EUR. Minėtame straipsnyje buvo nustatyta, kad ši riba bus atnaujinama proporcingai prognozuojamam vartojimo kainų indekso (išskyrus tabako) didėjimui, kuris aptariamas atitinkamų metų finansų įstatymo projekte. 2013 m. Parlamentas nustatė 569 418 EUR dydžio ribą ir, remdamasis Įstatymo dėl Finansų įstatymo pataisų 2013 m. 59 straipsniu, priėmė naujas šios ribos atnaujinimo taisykles: nuo tada ji atnaujinama kiekvienais metais proporcingai CSPE vienetinės įmokos sumos pokyčiams, bet didinama ne daugiau kaip 5 % per metus. 2015 m. sausio 1 d. ši riba siekė 627 783 EUR. |
| --- | --- |

(28)

Ši mokesčio riba nustatyta tuo metu, kai pirmiau minėto 2003 m. sausio 3 d. įstatymo Nr. 2003-8 37 straipsniu (kuris pakeitė Įstatymo Nr. 2000-108 5 straipsnį) įvestas CSPE. Ši riba įsigaliojo 2003 m. CSPE vieta vartojimo vietai iš pradžių buvo 500 000 EUR. Vėliau ši riba pagal 2010 m. gruodžio 29 d. įstatymo Nr. 2010-1657 dėl 2011 m. finansų 37 straipsnį buvo padidinta iki 550 000 EUR. Minėtame straipsnyje buvo nustatyta, kad ši riba bus atnaujinama proporcingai prognozuojamam vartojimo kainų indekso (išskyrus tabako) didėjimui, kuris aptariamas atitinkamų metų finansų įstatymo projekte. 2013 m. Parlamentas nustatė 569 418 EUR dydžio ribą ir, remdamasis Įstatymo dėl Finansų įstatymo pataisų 2013 m. 59 straipsniu, priėmė naujas šios ribos atnaujinimo taisykles: nuo tada ji atnaujinama kiekvienais metais proporcingai CSPE vienetinės įmokos sumos pokyčiams, bet didinama ne daugiau kaip 5 % per metus. 2015 m. sausio 1 d. ši riba siekė 627 783 EUR.

| (29) | Prancūzijos manymu, CSPE riba vartojimo vietai atspindi 0,5 % pridėtinės vertės ribą – tik vartojimo vietos, o ne visuomenės lygmeniu. Be to, Prancūzija patikslino, kad toks ribos nustatymas vartojimo vietos lygmeniu leidžia įtraukti įmones, kurios vartoja daug elektros energijos vietos lygmeniu, tačiau nėra intensyviai elektros energiją vartojančios įmonės. |
| --- | --- |

(29)

Prancūzijos manymu, CSPE riba vartojimo vietai atspindi 0,5 % pridėtinės vertės ribą – tik vartojimo vietos, o ne visuomenės lygmeniu. Be to, Prancūzija patikslino, kad toks ribos nustatymas vartojimo vietos lygmeniu leidžia įtraukti įmones, kurios vartoja daug elektros energijos vietos lygmeniu, tačiau nėra intensyviai elektros energiją vartojančios įmonės.

| (30) | Prancūzija nurodė, kad iš 2003–2015 m. suteiktų nuolaidų sumos, kuri iš viso sudaro 6,8 mlrd. EUR, taikant su vartojimo vieta susijusią CSPE ribą, susidarė 29 % (2,0 mlrd. EUR) visų lengvatų. Prancūzija teigia, kad šia riba pasinaudojo 522 įmonės. |
| --- | --- |

(30)

Prancūzija nurodė, kad iš 2003–2015 m. suteiktų nuolaidų sumos, kuri iš viso sudaro 6,8 mlrd. EUR, taikant su vartojimo vieta susijusią CSPE ribą, susidarė 29 % (2,0 mlrd. EUR) visų lengvatų. Prancūzija teigia, kad šia riba pasinaudojo 522 įmonės.

2.2.3.   Mokesčio netaikymas 240 GWh (Energetikos kodekso L.121-11 straipsnis ir Įstatymo Nr. 2000-108 5 straipsnis)

Mokesčio netaikymas 240 GWh (Energetikos kodekso L.121-11 straipsnis ir Įstatymo Nr. 2000-108 5 straipsnis)

| (31) | Mokesčio netaikymas vartojimui savo reikmėms pagamintai elektros energijai perimtas iš Viešosios elektros energijos gamybos paslaugos fondo (pranc. Fonds du Service Public de la Production d'Electricité, toliau – FSPPE), t. y. iš iki CSPE taikytos priemonės. Šis fondas įsteigtas remiantis 2000 m. vasario 10 d. įstatymo dėl viešosios elektros energijos tiekimo paslaugos modernizavimo ir plėtros 5 straipsniu. Į šį fondą plaukė įmokos iš elektros energijos gamintojų, tiekėjų, elektros energijos importuotojų, taip pat elektros energiją vartojimui savo reikmėms gaminančių gamintojų, kurie per metus pagamina didesnį energijos kiekį, nei nustatyta dekrete. 2001 m. gruodžio 6 d. dekrete Nr. 2001-1157 dėl Viešosios elektros energijos gamybos paslaugos fondo ir dėl Įstatymo Nr. 2000-108 5 straipsnio taikymo nustatytas kiekis siekė 240 GWh. |
| --- | --- |

(31)

Mokesčio netaikymas vartojimui savo reikmėms pagamintai elektros energijai perimtas iš Viešosios elektros energijos gamybos paslaugos fondo (pranc. Fonds du Service Public de la Production d'Electricité, toliau – FSPPE), t. y. iš iki CSPE taikytos priemonės. Šis fondas įsteigtas remiantis 2000 m. vasario 10 d. įstatymo dėl viešosios elektros energijos tiekimo paslaugos modernizavimo ir plėtros 5 straipsniu. Į šį fondą plaukė įmokos iš elektros energijos gamintojų, tiekėjų, elektros energijos importuotojų, taip pat elektros energiją vartojimui savo reikmėms gaminančių gamintojų, kurie per metus pagamina didesnį energijos kiekį, nei nustatyta dekrete. 2001 m. gruodžio 6 d. dekrete Nr. 2001-1157 dėl Viešosios elektros energijos gamybos paslaugos fondo ir dėl Įstatymo Nr. 2000-108 5 straipsnio taikymo nustatytas kiekis siekė 240 GWh.

Fonds du Service Public de la Production d'Electricité

| (32) | Taigi elektros energijos gamintojas gali būti atleistas nuo mokesčio, jeigu savo reikmėms pagamintos energijos kWh skaičius neviršija 240 GWh ribos kiekvienoje gamybos vietoje. Tas pats gamintojas atleidimą nuo mokesčio gali pritaikyti vienam ir tam pačiam vartotojui toje pačioje vietoje, jei vartojimui savo reikmėms pagamintų kWh skaičius, kuriam netaikomas mokestis ir kuris parduodamas tam vartotojui, neviršija 240 GWh ribos kiekvienoje gamybos vietoje. |
| --- | --- |

(32)

Taigi elektros energijos gamintojas gali būti atleistas nuo mokesčio, jeigu savo reikmėms pagamintos energijos kWh skaičius neviršija 240 GWh ribos kiekvienoje gamybos vietoje. Tas pats gamintojas atleidimą nuo mokesčio gali pritaikyti vienam ir tam pačiam vartotojui toje pačioje vietoje, jei vartojimui savo reikmėms pagamintų kWh skaičius, kuriam netaikomas mokestis ir kuris parduodamas tam vartotojui, neviršija 240 GWh ribos kiekvienoje gamybos vietoje.

| (33) | Prancūzija nurodė, kad mokesčio netaikymo elektros energijai, pagamintai vartojimui savo reikmėms, tikslas – sumažinti vartojimui savo reikmėms elektros energiją gaminančių gamintojų, kurie finansuoja savo pačių įrenginius ir pasirinko neprisidėti prie nacionalinės energetikos politikos, taip pat negauti iš jos naudos, apmokestinimą. |
| --- | --- |

(33)

Prancūzija nurodė, kad mokesčio netaikymo elektros energijai, pagamintai vartojimui savo reikmėms, tikslas – sumažinti vartojimui savo reikmėms elektros energiją gaminančių gamintojų, kurie finansuoja savo pačių įrenginius ir pasirinko neprisidėti prie nacionalinės energetikos politikos, taip pat negauti iš jos naudos, apmokestinimą.

| (34) | Atleidimas nuo mokesčio įsigaliojo 2002 m. Ši lengvata išsaugota ir tuomet, kai pagal Įstatymo Nr. 2003-8 37 straipsnį 2003 m. nustatytas CSPE (pakeičiantis FSPPE): „Į gamintojo pagamintą elektros energiją savo poreikiams arba galutinio vartotojo įsigytą savo poreikiams iš trečiosios šalies, kuri eksploatuoja gamybos stotį vartojimo vietoje, atsižvelgiama siekiant apskaičiuoti mokestį tik nuo 240 mln. kilovatvalandžių per metus kiekvienoje gamybos stotyje“. |
| --- | --- |

(34)

Atleidimas nuo mokesčio įsigaliojo 2002 m. Ši lengvata išsaugota ir tuomet, kai pagal Įstatymo Nr. 2003-8 37 straipsnį 2003 m. nustatytas CSPE (pakeičiantis FSPPE): „Į gamintojo pagamintą elektros energiją savo poreikiams arba galutinio vartotojo įsigytą savo poreikiams iš trečiosios šalies, kuri eksploatuoja gamybos stotį vartojimo vietoje, atsižvelgiama siekiant apskaičiuoti mokestį tik nuo 240 mln. kilovatvalandžių per metus kiekvienoje gamybos stotyje“.

| (35) | Prancūzija patikslino, kad praktiškai šis atleidimas nuo mokesčio daugiausia taikomas pramoninėms stotims, kurių dauguma turi kogeneracijos įrenginius (ne elektros energijos gamybai), o individualūs asmenys negali pasinaudoti tokiu atleidimu nuo mokesčio. |
| --- | --- |

(35)

Prancūzija patikslino, kad praktiškai šis atleidimas nuo mokesčio daugiausia taikomas pramoninėms stotims, kurių dauguma turi kogeneracijos įrenginius (ne elektros energijos gamybai), o individualūs asmenys negali pasinaudoti tokiu atleidimu nuo mokesčio.

| (36) | 2011 m. šiuo atleidimu nuo mokesčio pasinaudojo 88 stotys, elektros energiją gaminančios savo reikmėms, o neapmokestintas energijos kiekis siekė 11 TWh. Beje 2012, 2013 ir 2014 m. neapmokestinta buvo atitinkamai 94,8T Wh, 84,6T Wh ir 87,4 TWh (5). |
| --- | --- |

(36)

2011 m. šiuo atleidimu nuo mokesčio pasinaudojo 88 stotys, elektros energiją gaminančios savo reikmėms, o neapmokestintas energijos kiekis siekė 11 TWh. Beje 2012, 2013 ir 2014 m. neapmokestinta buvo atitinkamai 94,8T Wh, 84,6T Wh ir 87,4 TWh (5).

5

| (37) | Prancūzija mano, kad per visą 2003–2015 m. laikotarpį šiuo atleidimu nuo mokesčio pasinaudojo 88 stotys. Atleidimas nuo mokesčio sudaro maždaug 2 % visų suteiktų lengvatų už iš viso 6,8 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(37)

Prancūzija mano, kad per visą 2003–2015 m. laikotarpį šiuo atleidimu nuo mokesčio pasinaudojo 88 stotys. Atleidimas nuo mokesčio sudaro maždaug 2 % visų suteiktų lengvatų už iš viso 6,8 mlrd. EUR.

2.3.   Suteiktų CSPE lengvatų suma

Suteiktų CSPE lengvatų suma

| (38) | Per nagrinėjamą laikotarpį, t. y. 2003–2015 m., CSPE lengvatų suma siekė 6,8 mlrd. EUR. Šių lengvatų pasiskirstymas pagal tipą pateiktas 2.2.1–2.2.3 dalyse. |
| --- | --- |

(38)

Per nagrinėjamą laikotarpį, t. y. 2003–2015 m., CSPE lengvatų suma siekė 6,8 mlrd. EUR. Šių lengvatų pasiskirstymas pagal tipą pateiktas 2.2.1–2.2.3 dalyse.

2.4.   Priemonių naudos gavėjai

Priemonių naudos gavėjai

| (39) | CSPE lengvatomis pasinaudojo didieji elektros energijos vartotojai, veiklą vykdantys maždaug 227 NACE klasifikatoriuje apibrėžtuose sektoriuose. Pagrindinės veiklos sritys, kuriose šios įmonės vykdo veiklą, yra metalurgija, chemijos ir naftos pramonė, dujų, popieriaus pramonė, branduolinės energijos pramonė, aeronautika, elektronikos gamyba, automobilių gamyba, maisto bei žemės ūkio pramonė ir transportas. Tai pačiai įmonei vienu metu gali būti taikomi keli atleidimo nuo mokesčio kriterijai. |
| --- | --- |

(39)

CSPE lengvatomis pasinaudojo didieji elektros energijos vartotojai, veiklą vykdantys maždaug 227 NACE klasifikatoriuje apibrėžtuose sektoriuose. Pagrindinės veiklos sritys, kuriose šios įmonės vykdo veiklą, yra metalurgija, chemijos ir naftos pramonė, dujų, popieriaus pramonė, branduolinės energijos pramonė, aeronautika, elektronikos gamyba, automobilių gamyba, maisto bei žemės ūkio pramonė ir transportas. Tai pačiai įmonei vienu metu gali būti taikomi keli atleidimo nuo mokesčio kriterijai.

| (40) | Priemonių gavėjams gali būti pritaikyta viena arba kelios CSPE ribos. Remiantis Prancūzijos perduotais duomenimis, per visą nagrinėjamą laikotarpį, t. y. 2003–2015 m., CSPE lengvatomis pasinaudojo 1 664 įmonės, kurias pagal lengvatos tipą galima išskaidyti taip: 1 636 įmonės pasinaudojo 0,5 % pridėtinės vertės CSPE riba, 552 įmonėms buvo pritaikyta su vartojimo vieta susijusi riba, o 88 (6) įmonės pasinaudojo su vartojimu savo reikmėms susijusia riba. Kai kurios įmonės galėjo tuo pačiu metu pasinaudoti keliais lengvatų tipais. |
| --- | --- |

(40)

Priemonių gavėjams gali būti pritaikyta viena arba kelios CSPE ribos. Remiantis Prancūzijos perduotais duomenimis, per visą nagrinėjamą laikotarpį, t. y. 2003–2015 m., CSPE lengvatomis pasinaudojo 1 664 įmonės, kurias pagal lengvatos tipą galima išskaidyti taip: 1 636 įmonės pasinaudojo 0,5 % pridėtinės vertės CSPE riba, 552 įmonėms buvo pritaikyta su vartojimo vieta susijusi riba, o 88 (6) įmonės pasinaudojo su vartojimu savo reikmėms susijusia riba. Kai kurios įmonės galėjo tuo pačiu metu pasinaudoti keliais lengvatų tipais.

6

2.5.   Priemonių taikymo trukmė ir 2016 m. reforma

Priemonių taikymo trukmė ir 2016 m. reforma

| (41) | CSPE nustatytas 2003 m. Jo suma ir paskirstymas pristatyti 2.2.1–2.2.3 dalyse. |
| --- | --- |

(41)

CSPE nustatytas 2003 m. Jo suma ir paskirstymas pristatyti 2.2.1–2.2.3 dalyse.

| (42) | 2015 m. šį mokestį pakeitė nauja priemonė. 2015 m. gruodžio 29 d. įstatyme Nr. 2015-1786 dėl Finansų įstatymo pataisų 2015 m. (toliau – 2015 m. FĮP) numatyta energijos apmokestinimo reforma, kurioje visų pirma kalbama apie viešosios elektros ir dujų tiekimo paslaugos sąnaudų finansavimą. CSPE panaikintas vartotojams, prisijungusiems po 2015 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(42)

2015 m. šį mokestį pakeitė nauja priemonė. 2015 m. gruodžio 29 d. įstatyme Nr. 2015-1786 dėl Finansų įstatymo pataisų 2015 m. (toliau – 2015 m. FĮP) numatyta energijos apmokestinimo reforma, kurioje visų pirma kalbama apie viešosios elektros ir dujų tiekimo paslaugos sąnaudų finansavimą. CSPE panaikintas vartotojams, prisijungusiems po 2015 m. gruodžio 31 d.

| (43) | Nuo 2016 m. sausio 1 d. politikos sritys, kurios anksčiau buvo finansuojamos iš CSPE, finansuojamos iš valstybės biudžeto. |
| --- | --- |

(43)

Nuo 2016 m. sausio 1 d. politikos sritys, kurios anksčiau buvo finansuojamos iš CSPE, finansuojamos iš valstybės biudžeto.

2.6.   Transporto įmonėms suteiktų CSPE lengvatų pašalinimas iš sprendimo nagrinėjimo srities

Transporto įmonėms suteiktų CSPE lengvatų pašalinimas iš sprendimo nagrinėjimo srities

| (44) | Atsižvelgiant į specialius geležinkelių transporto įmonėms taikomus standartus (7), geležinkelių transporto įmonėms suteiktos CSPE lengvatos pašalinamos iš šios procedūros, o Komisija dėl jų priims atskirą sprendimas. Todėl šios lengvatos išbraukiamos ir iš šio sprendimo taikymo srities. |
| --- | --- |

(44)

Atsižvelgiant į specialius geležinkelių transporto įmonėms taikomus standartus (7), geležinkelių transporto įmonėms suteiktos CSPE lengvatos pašalinamos iš šios procedūros, o Komisija dėl jų priims atskirą sprendimas. Todėl šios lengvatos išbraukiamos ir iš šio sprendimo taikymo srities.

7

| (45) | Į 2.2 dalyje nurodytą CSPE lengvatų sumą neįeina geležinkelių transporto įmonėms suteiktos lengvatos. |
| --- | --- |

(45)

Į 2.2 dalyje nurodytą CSPE lengvatų sumą neįeina geležinkelių transporto įmonėms suteiktos lengvatos.

2.7.   Priežasčių, dėl kurių buvo pradėta procedūra, aprašymas

Priežasčių, dėl kurių buvo pradėta procedūra, aprašymas

| (46) | Sprendime pradėti procedūrą (8) Komisija manė, kad aptariamos priemonės yra valstybės pagalba, kurios suderinamumas su vidaus rinka nėra pakankamai įrodytas. |
| --- | --- |

(46)

Sprendime pradėti procedūrą (8) Komisija manė, kad aptariamos priemonės yra valstybės pagalba, kurios suderinamumas su vidaus rinka nėra pakankamai įrodytas.

8

2.7.1.   Pagalbos buvimas

Pagalbos buvimas

| (47) | Komisija manė, kad suteiktos CSPE lengvatos yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(47)

Komisija manė, kad suteiktos CSPE lengvatos yra valstybės pagalba.

| (48) | Visų pirma Komisija manė, kad įstatyme nustatytos įvairios CSPE lengvatos atrankinį pranašumą suteikė įmonėms, elektros energiją gaminančioms savo reikmėms, didžiosioms pramonės įmonėms ir intensyviai elektros energiją vartojančioms įmonėms: pirma, įmonių, elektros energiją gaminančių savo reikmėms, atleidimas nuo CSPE, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą 144 konstatuojamojoje dalyje, yra atrankinio pobūdžio pagalba. Antra, Komisija padarė išvadą, kad pranašumas suteikiamas pagalbos gavėjams, kuriems taikoma su vartojimo vieta susijusi CSPE riba, nes ši lengvata iš tiesų taikoma tik tam tikriems ekonomikos sektoriams. Galiausiai, 0,5 % pridėtinės vertės CSPE riba taikoma tik toms pramonės įmonėms, kurios viršija tam tikrą suvartojimo ribą, todėl taikant tokią ribą šioms įmonėms taip pat suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(48)

Visų pirma Komisija manė, kad įstatyme nustatytos įvairios CSPE lengvatos atrankinį pranašumą suteikė įmonėms, elektros energiją gaminančioms savo reikmėms, didžiosioms pramonės įmonėms ir intensyviai elektros energiją vartojančioms įmonėms: pirma, įmonių, elektros energiją gaminančių savo reikmėms, atleidimas nuo CSPE, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą 144 konstatuojamojoje dalyje, yra atrankinio pobūdžio pagalba. Antra, Komisija padarė išvadą, kad pranašumas suteikiamas pagalbos gavėjams, kuriems taikoma su vartojimo vieta susijusi CSPE riba, nes ši lengvata iš tiesų taikoma tik tam tikriems ekonomikos sektoriams. Galiausiai, 0,5 % pridėtinės vertės CSPE riba taikoma tik toms pramonės įmonėms, kurios viršija tam tikrą suvartojimo ribą, todėl taikant tokią ribą šioms įmonėms taip pat suteikiamas pranašumas.

| (49) | Be to, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad su CSPE lengvatomis susiję pranašumai buvo finansuojami iš valstybės išteklių, todėl priskirtini valstybei. CSPE yra valstybinės kilmės ištekliai, todėl CSPE lengvatos a fortiori yra valstybinės kilmės išteklių atsisakymas. |
| --- | --- |

(49)

Be to, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad su CSPE lengvatomis susiję pranašumai buvo finansuojami iš valstybės išteklių, todėl priskirtini valstybei. CSPE yra valstybinės kilmės ištekliai, todėl CSPE lengvatos a fortiori yra valstybinės kilmės išteklių atsisakymas.

a fortiori

| (50) | Be to, Komisija taip pat manė, kad įvairios CSPE lengvatos gali daryti poveikį valstybių narių prekybai ir iškraipyti konkurenciją, nes skirtingai vertinami pagalbos gavėjai ir jų konkurentai, kurie neturi galimybės pasinaudoti minėta pagalba. |
| --- | --- |

(50)

Be to, Komisija taip pat manė, kad įvairios CSPE lengvatos gali daryti poveikį valstybių narių prekybai ir iškraipyti konkurenciją, nes skirtingai vertinami pagalbos gavėjai ir jų konkurentai, kurie neturi galimybės pasinaudoti minėta pagalba.

2.7.2.   Pagalbos suderinamumas

Pagalbos suderinamumas

| (51) | Dėl priemonių suderinamumo su vidaus rinka Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad sprendimo pradėti procedūrą dieną CSPE nebuvo nei suvienodintas aplinkosaugos mokestis pagal aplinkosaugos gairių 153 punktą, nei (9) nesuvienodintas aplinkosaugos mokestis pagal 151 punktą, skaitant kartu su 2008 m. gairių 70 punkto 14 papunkčiu. |
| --- | --- |

(51)

Dėl priemonių suderinamumo su vidaus rinka Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad sprendimo pradėti procedūrą dieną CSPE nebuvo nei suvienodintas aplinkosaugos mokestis pagal aplinkosaugos gairių 153 punktą, nei (9) nesuvienodintas aplinkosaugos mokestis pagal 151 punktą, skaitant kartu su 2008 m. gairių 70 punkto 14 papunkčiu.

9

| (52) | Šiuo klausimu Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad konkreti apmokestinimo bazė nebūtinai turėjo neigiamą poveikį aplinkai, nes CSPE iš dalies mokamas dėl atsinaujinančios elektros energijos. Dėl šios priežasties ši bazė negali būti vertinama kaip turinti tikslą įtraukti aplinkosaugos sąnaudas į CSPE sumą. Be to, šiuo mokesčiu nei gamintojai, nei galutiniai vartotojai neskatinami vykdyti labiau aplinką tausojančios veiklos. Priešingai, sumažėjus vartojimui, tektų didinti CSPE, kuriuo padengiamos atsinaujinančios energijos gamybos sąnaudos. Todėl 2008 m. gairių 4 skyrius (10) netaikomas. |
| --- | --- |

(52)

Šiuo klausimu Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad konkreti apmokestinimo bazė nebūtinai turėjo neigiamą poveikį aplinkai, nes CSPE iš dalies mokamas dėl atsinaujinančios elektros energijos. Dėl šios priežasties ši bazė negali būti vertinama kaip turinti tikslą įtraukti aplinkosaugos sąnaudas į CSPE sumą. Be to, šiuo mokesčiu nei gamintojai, nei galutiniai vartotojai neskatinami vykdyti labiau aplinką tausojančios veiklos. Priešingai, sumažėjus vartojimui, tektų didinti CSPE, kuriuo padengiamos atsinaujinančios energijos gamybos sąnaudos. Todėl 2008 m. gairių 4 skyrius (10) netaikomas.

10

| (53) | Vis dėlto Komisija manė, kad priemonės, skirtos CSPE sumažinti, gali būti analizuojamos remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, todėl pakvietė Prancūziją patikslinti priemonės skyrimo būdus. |
| --- | --- |

(53)

Vis dėlto Komisija manė, kad priemonės, skirtos CSPE sumažinti, gali būti analizuojamos remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, todėl pakvietė Prancūziją patikslinti priemonės skyrimo būdus.

| (54) | Be to, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad 2008 m. gairės buvo peržiūrėtos, o 2014 m. gairių projekte atsirado tokie punktai:






  „(180) | Finansuojant paramą atsinaujinančių išteklių energetikai iš mokesčių nešalinamas neigiamas išorinis poveikis, todėl tiesioginio poveikio aplinkai nėra. Tačiau dėl to gali padidėti elektros energijos kainos. Elektros energijos išlaidos gali būti didinamos tiesiogiai, kai elektros energijos vartotojams nustatomas konkretus mokestis, kuris pridedamas prie elektros energijos kainos, arba netiesiogiai, kai dėl įpareigojimo pirkti atsinaujinančiąją energiją elektros energijos tiekėjai patiria papildomų išlaidų, kurias paskui perkelia savo klientams, t. y. elektros energijos vartotojams. Tipinis pavyzdys būtų elektros energijos tiekėjų įpareigojimas pagal ekologinius sertifikatus pirkti tam tikrą procentinę dalį atsinaujinančiosios energijos, už kurią tiekėjui nėra kompensuojama. |
| --- | --- | --- |

(54)

Be to, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad 2008 m. gairės buvo peržiūrėtos, o 2014 m. gairių projekte atsirado tokie punktai:

„(180)

| (181) | Iš esmės visi energijos vartotojai turėtų padengti paramos atsinaujinančiajai energijai finansavimo išlaidas. Tačiau tam, kad būtų užtikrinta pakankama paramos atsinaujinančiajai energijai finansavimo bazė, gali prireikti taikyti lengvatas (84). Kad įmonės, kurias paramos atsinaujinančiajai energijai finansavimas veikia labiausiai, neatsidurtų sunkioje konkurencinėje padėtyje, valstybės narės gali pageidauti iš dalies kompensuoti papildomas išlaidas ir taip palengvinti bendrą paramos atsinaujinančių išteklių energijai finansavimą ir išvengti anglies dioksido nutekėjimo. Neskiriant kompensacijų labiausiai paveiktoms įmonėms, ambicingos paramos atsinaujinančiajai energijai priemonės gali nesulaukti viešo pritarimo. Kita vertus, parama atsinaujinančiajai energijai gali nesulaukti viešo pritarimo ir tada, kai tokia kompensacija yra per didelė arba skiriama per dideliam elektros energijos vartotojų skaičiui.“ |
| --- | --- |

(181)

84

| (55) | Be to, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad 2014 m. gairių projekte (229 punkte) buvo numatyta, jog parama, suteikta kaip įmokų sumažinimas ir skirta finansuoti iš atsinaujinančios energijos šaltinių pagamintai energijai, turėtų būti vertinama remiantis naujomis gairėmis dėl pagalbos aplinkos apsaugai ir energijai, kai tik šios gairės bus priimtos (net jei pagalba buvo suteikta prieš įsigaliojant 2014 m. gairėms). |
| --- | --- |

(55)

Be to, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad 2014 m. gairių projekte (229 punkte) buvo numatyta, jog parama, suteikta kaip įmokų sumažinimas ir skirta finansuoti iš atsinaujinančios energijos šaltinių pagamintai energijai, turėtų būti vertinama remiantis naujomis gairėmis dėl pagalbos aplinkos apsaugai ir energijai, kai tik šios gairės bus priimtos (net jei pagalba buvo suteikta prieš įsigaliojant 2014 m. gairėms).

| (56) | Prancūzija pateikė labai mažai informacijos apie lengvatų tikslą ir jų pagrįstumą, todėl Komisijai kilo abejonių dėl pagalbos suderinamumo su vidaus rinka. Komisija Prancūzijos paprašė patikslinti: i) bendros svarbos tikslą, kurio siekiama šia priemone, ii) priemonės tinkamumą, iii) skatinamąjį poveikį, iv) pakankamą neigiamų ir nepageidaujamų poveikių tarpusavio prekybai prevenciją. |
| --- | --- |

(56)

Prancūzija pateikė labai mažai informacijos apie lengvatų tikslą ir jų pagrįstumą, todėl Komisijai kilo abejonių dėl pagalbos suderinamumo su vidaus rinka. Komisija Prancūzijos paprašė patikslinti: i) bendros svarbos tikslą, kurio siekiama šia priemone, ii) priemonės tinkamumą, iii) skatinamąjį poveikį, iv) pakankamą neigiamų ir nepageidaujamų poveikių tarpusavio prekybai prevenciją.

| (57) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija manė, kad Prancūzija nepakankamai pagrindė priemonių, kuriomis siekiama tam tikriems pagalbos gavėjams sumažinti CSPE, suderinamumą su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(57)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija manė, kad Prancūzija nepakankamai pagrindė priemonių, kuriomis siekiama tam tikriems pagalbos gavėjams sumažinti CSPE, suderinamumą su vidaus rinka.

2.8.   2014 m. gairių priėmimas

2014 m. gairių priėmimas

| (58) | 2014 m. gairės įsigaliojo 2014 m. liepos 1 d. Į šias gaires įtraukta 3.7.2 dalis, susijusi su „pagalba paramos, teikiamos atsinaujinančių išteklių energetikai, finansavimo lengvatų forma“. |
| --- | --- |

(58)

2014 m. gairės įsigaliojo 2014 m. liepos 1 d. Į šias gaires įtraukta 3.7.2 dalis, susijusi su „pagalba paramos, teikiamos atsinaujinančių išteklių energetikai, finansavimo lengvatų forma“.

| (59) | Šioje dalyje visų pirma pripažįstama, kad mokesčiai, surenkami siekiant finansuoti energetikos politiką, nedaro tiesioginio poveikio aplinkai ir griežtąja prasme nelaikomi aplinkosaugos mokesčiais, kuriais siekiama padidinti išlaidas už žalą aplinkai darančią veiklą. Vis dėlto šie mokesčiai gali netiesiogiai prisidėti prie aplinkos apsaugos, suteikdami galimybę finansuoti aplinkos apsaugai skirtas pagalbos schemas. |
| --- | --- |

(59)

Šioje dalyje visų pirma pripažįstama, kad mokesčiai, surenkami siekiant finansuoti energetikos politiką, nedaro tiesioginio poveikio aplinkai ir griežtąja prasme nelaikomi aplinkosaugos mokesčiais, kuriais siekiama padidinti išlaidas už žalą aplinkai darančią veiklą. Vis dėlto šie mokesčiai gali netiesiogiai prisidėti prie aplinkos apsaugos, suteikdami galimybę finansuoti aplinkos apsaugai skirtas pagalbos schemas.

| (60) | Antra, šiose gairėse atkreipiamas dėmesys į tai, kad tam tikrais atvejais šių paramos priemonių finansavimo iš elektros energijos mokesčių sistema gali būti nustatyta tik tuo atveju, jei įmonės, kurių paramos atsinaujinančių išteklių energetikai finansavimo išlaidos yra itin didelės, gali pasinaudoti nuolaidomis. |
| --- | --- |

(60)

Antra, šiose gairėse atkreipiamas dėmesys į tai, kad tam tikrais atvejais šių paramos priemonių finansavimo iš elektros energijos mokesčių sistema gali būti nustatyta tik tuo atveju, jei įmonės, kurių paramos atsinaujinančių išteklių energetikai finansavimo išlaidos yra itin didelės, gali pasinaudoti nuolaidomis.

| (61) | Trečia, šiose gairėse nustatyti lengvatų lygiai, kurie laikomi priimtinais siekiant išsaugoti paramos priemonių finansinį prieinamumą ir išvengti pernelyg didelio naštos perkėlimo kitiems vartotojams. |
| --- | --- |

(61)

Trečia, šiose gairėse nustatyti lengvatų lygiai, kurie laikomi priimtinais siekiant išsaugoti paramos priemonių finansinį prieinamumą ir išvengti pernelyg didelio naštos perkėlimo kitiems vartotojams.

| (62) | Be to, 2014 m. gairių 3.7.3 dalyje numatyta galimybė priimti reguliavimo planą, pagal kurį nacionalinėje priemonėje nustatyti lengvatų lygiai būtų palaipsniui priartinami prie lengvatų lygių, suderinamų su gairių nuostatomis ir proporcingų atsižvelgiant į taisykles dėl valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(62)

Be to, 2014 m. gairių 3.7.3 dalyje numatyta galimybė priimti reguliavimo planą, pagal kurį nacionalinėje priemonėje nustatyti lengvatų lygiai būtų palaipsniui priartinami prie lengvatų lygių, suderinamų su gairių nuostatomis ir proporcingų atsižvelgiant į taisykles dėl valstybės pagalbos.

3.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (63) | Išskyrus transporto įmones, kurios nagrinėjamos atskirai, sprendime pradėti procedūrą nagrinėjamos tolesnės pastabos. |
| --- | --- |

(63)

Išskyrus transporto įmones, kurios nagrinėjamos atskirai, sprendime pradėti procedūrą nagrinėjamos tolesnės pastabos.

3.1.   EDF

EDF

| (64) | EDF savo pastabas Komisijai perdavė 2014 m. lapkričio 17 d. Grupė teigia, kad atleidimas nuo mokesčio, kuriuo ji pasinaudojo, susijęs su beveik [...] % savo reikmėms pagamintos elektros energijos, skirtos energijos gamybai viešiesiems tinklams. EDF teigimu, savo reikmėms pagaminta energija skirta, viena vertus, papildomai elektrinių įrangai aprūpinti elektra, kita vertus, aprūpinti energija perdavimo stotis, perduodančias energiją į hidroelektrines, kuriose pastaruoju atveju energija tiekiama iš branduolinių jėgainių. |
| --- | --- |

(64)

EDF savo pastabas Komisijai perdavė 2014 m. lapkričio 17 d. Grupė teigia, kad atleidimas nuo mokesčio, kuriuo ji pasinaudojo, susijęs su beveik [...] % savo reikmėms pagamintos elektros energijos, skirtos energijos gamybai viešiesiems tinklams. EDF teigimu, savo reikmėms pagaminta energija skirta, viena vertus, papildomai elektrinių įrangai aprūpinti elektra, kita vertus, aprūpinti energija perdavimo stotis, perduodančias energiją į hidroelektrines, kuriose pastaruoju atveju energija tiekiama iš branduolinių jėgainių.

| (65) | Grupė mano, kad energijos gamyba savo reikmėms turi būti visiškai atleista nuo CSPE, viena vertus, atsižvelgiant į 51 dalyje nurodytos Tarybos direktyvos 2003/96/EB (11) 14 straipsnio 1 dalies a punktą, kuriame nustatyta, kad valstybės narės nuo akcizo atleidžia energetikos produktus ir elektros energiją, naudojamus elektros energijai gaminti, ir elektros energiją, naudojamą elektros gamybos pajėgumams išlaikyti, kita vertus, atsižvelgiant į sprendimą dėl valstybės pagalbos, kuriame patvirtinama Vokietijos 2014 m. EEG įstatyme priimta priemonė, vadinama „EEG mokesčiu“ (12). |
| --- | --- |

(65)

Grupė mano, kad energijos gamyba savo reikmėms turi būti visiškai atleista nuo CSPE, viena vertus, atsižvelgiant į 51 dalyje nurodytos Tarybos direktyvos 2003/96/EB (11) 14 straipsnio 1 dalies a punktą, kuriame nustatyta, kad valstybės narės nuo akcizo atleidžia energetikos produktus ir elektros energiją, naudojamus elektros energijai gaminti, ir elektros energiją, naudojamą elektros gamybos pajėgumams išlaikyti, kita vertus, atsižvelgiant į sprendimą dėl valstybės pagalbos, kuriame patvirtinama Vokietijos 2014 m. EEG įstatyme priimta priemonė, vadinama „EEG mokesčiu“ (12).

11

12

| (66) | Be to, EDF atkreipia dėmesį į būtinybę įvairiose valstybėse narėse suderinti su energija susijusių mokesčių lengvatų sistemas, visų pirma kalbant apie sistemas, skirtas daug energijos gaminančioms pramonės įmonėms. Skirtingas tokių lengvatų vertinimas įvairiose valstybėse narėse gali padidinti šiuo metu įvairiose rinkose konstatuojamus konkurencingumo skirtumus. |
| --- | --- |

(66)

Be to, EDF atkreipia dėmesį į būtinybę įvairiose valstybėse narėse suderinti su energija susijusių mokesčių lengvatų sistemas, visų pirma kalbant apie sistemas, skirtas daug energijos gaminančioms pramonės įmonėms. Skirtingas tokių lengvatų vertinimas įvairiose valstybėse narėse gali padidinti šiuo metu įvairiose rinkose konstatuojamus konkurencingumo skirtumus.

3.2.   ALFI

ALFI

| (67) | ALFI (pranc. Air Liquide France Industrie, toliau – ALFI) savo pastabas Komisijai perdavė 2014 m. lapkričio 3 d. Grupė visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad grupės patirtos su energija susijusios sąnaudos sudaro [...]–[...] % gamybos sąnaudų. Antra, ALFI pabrėžia, kad itin didelis elektros sąnaudų padidėjimas įvairias pramonės sritis (chemijos, plieno, naftos chemijos, stiklo), kurios naudoja pramonines dujas, paskatintų į sąnaudas įtraukti šių dujų gamybą, tik mažesniu mastu, o dėl to pasauliniu mastu padidėtų energijos vartojimas. |
| --- | --- |

(67)

ALFI (pranc. Air Liquide France Industrie, toliau – ALFI) savo pastabas Komisijai perdavė 2014 m. lapkričio 3 d. Grupė visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad grupės patirtos su energija susijusios sąnaudos sudaro [...]–[...] % gamybos sąnaudų. Antra, ALFI pabrėžia, kad itin didelis elektros sąnaudų padidėjimas įvairias pramonės sritis (chemijos, plieno, naftos chemijos, stiklo), kurios naudoja pramonines dujas, paskatintų į sąnaudas įtraukti šių dujų gamybą, tik mažesniu mastu, o dėl to pasauliniu mastu padidėtų energijos vartojimas.

Air Liquide France Industrie

| (68) | ALFI nesutinka, kad CSPE lengvatos suteikia pranašumą tokios paramos gavėjams. Grupės manymu, CSPE lengvatos kaip tik įgyvendina tiekimo „viešosios paslaugos užduotį“, todėl nėra pagalba, tačiau grupė nepatikslina teisinio pagrindo, kuriuo remiasi. |
| --- | --- |

(68)

ALFI nesutinka, kad CSPE lengvatos suteikia pranašumą tokios paramos gavėjams. Grupės manymu, CSPE lengvatos kaip tik įgyvendina tiekimo „viešosios paslaugos užduotį“, todėl nėra pagalba, tačiau grupė nepatikslina teisinio pagrindo, kuriuo remiasi.

| (69) | Be to, ALFI, neprieštaraudama ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje pareikštai savo nuomonei dėl pagalbos nebuvimo, mano, kad CSPE lengvatos, net jei būtų vertinamos kaip valstybės pagalba, būtų suderinamos su 2014 m. gairių 3.7.2 skyriumi, kuriame pripažįstama, kad tam tikromis sąlygomis diferenciacija ir nuolaidos daug energijos gaminančioms pramonės įmonėms gali būti suderinamos. Todėl, jei pasitvirtintų, kad pagalba buvo suteikta, pagalbos susigrąžinimas bet kokiu atveju neturėtų būti vykdomas. |
| --- | --- |

(69)

Be to, ALFI, neprieštaraudama ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje pareikštai savo nuomonei dėl pagalbos nebuvimo, mano, kad CSPE lengvatos, net jei būtų vertinamos kaip valstybės pagalba, būtų suderinamos su 2014 m. gairių 3.7.2 skyriumi, kuriame pripažįstama, kad tam tikromis sąlygomis diferenciacija ir nuolaidos daug energijos gaminančioms pramonės įmonėms gali būti suderinamos. Todėl, jei pasitvirtintų, kad pagalba buvo suteikta, pagalbos susigrąžinimas bet kokiu atveju neturėtų būti vykdomas.

3.3.   UNIDEN

UNIDEN

| (70) | Daugiausia elektros energijos suvartojančių pramonės įmonių interesams Prancūzijoje atstovaujanti asociacija UNIDEN savo pastabas Komisijai perdavė 2014 m. lapkričio 3 d. Šios asociacijos manymu, CSPE lengvatomis siekiama keleto bendros svarbos tikslų, todėl šios priemonės yra suderinamos su SESV 107 straipsnio 3 dalies nuostatomis ir 2014 m. gairėmis. |
| --- | --- |

(70)

Daugiausia elektros energijos suvartojančių pramonės įmonių interesams Prancūzijoje atstovaujanti asociacija UNIDEN savo pastabas Komisijai perdavė 2014 m. lapkričio 3 d. Šios asociacijos manymu, CSPE lengvatomis siekiama keleto bendros svarbos tikslų, todėl šios priemonės yra suderinamos su SESV 107 straipsnio 3 dalies nuostatomis ir 2014 m. gairėmis.

| (71) | Pirma, šiomis priemonėmis siekiama palaikyti su pasauline konkurencija susiduriančio pramonės sektoriaus konkurencingumą. Antra, šiomis priemonėmis siekiama socialinio tikslo. Trečia, šiomis priemonėmis siekiama ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos, visų pirma nepalankiausiomis sąlygomis gyvenančių vartotojų apsaugos. Be to, šiomis priemonėmis siekiama energijos vartojimo efektyvumo, kuris visiškai atitinka Europos Sąjungos teisės nuostatas. |
| --- | --- |

(71)

Pirma, šiomis priemonėmis siekiama palaikyti su pasauline konkurencija susiduriančio pramonės sektoriaus konkurencingumą. Antra, šiomis priemonėmis siekiama socialinio tikslo. Trečia, šiomis priemonėmis siekiama ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos, visų pirma nepalankiausiomis sąlygomis gyvenančių vartotojų apsaugos. Be to, šiomis priemonėmis siekiama energijos vartojimo efektyvumo, kuris visiškai atitinka Europos Sąjungos teisės nuostatas.

4.   PRANCŪZIJOS KOMENTARAI

PRANCŪZIJOS KOMENTARAI

| (72) | Prancūzija pateikė savo pastabas dėl priemonės vertinimo ir dėl jos suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(72)

Prancūzija pateikė savo pastabas dėl priemonės vertinimo ir dėl jos suderinamumo su vidaus rinka.

4.1.   Kiekvienai vartojimo vietai nustatyta CSPE riba ir 0,5 % įmonės pridėtinės vertės dydžio nustatyta riba nėra valstybės pagalba

Kiekvienai vartojimo vietai nustatyta CSPE riba ir 0,5 % įmonės pridėtinės vertės dydžio nustatyta riba nėra valstybės pagalba

| (73) | Pagrindiniai Prancūzijos argumentai, pateikti siekiant pagrįsti pagalbos nebuvimą, susiję su, viena vertus, atrankumo nebuvimu, kita vertus, su konkurencijos iškraipymo nebuvimu. |
| --- | --- |

(73)

Pagrindiniai Prancūzijos argumentai, pateikti siekiant pagrįsti pagalbos nebuvimą, susiję su, viena vertus, atrankumo nebuvimu, kita vertus, su konkurencijos iškraipymo nebuvimu.

4.1.1.   Atrankumo nebuvimas

Atrankumo nebuvimas

| (74) | Pasak Prancūzijos, šios priemonės nėra atrankinio pobūdžio dėl trijų pagrindinių priežasčių. |
| --- | --- |

(74)

Pasak Prancūzijos, šios priemonės nėra atrankinio pobūdžio dėl trijų pagrindinių priežasčių.

| (75) | Pirma, teismų praktikoje nustatyta, kad valstybių narių įgyvendinto papildomų sąnaudų sumažinimo nepakanka, siekiant nustatyti atrankumą, jeigu daroma prielaida, kad nustatytas ribas viršijančios įmonės nėra tokioje pačioje faktinėje padėtyje kaip kitos įmonės. Teisingumo Teismas savo praktikoje manė, kad ribos nustatymo kiekvienai vartojimo vietai nepakanka, kad priemonė būtų laikoma atrankine, ir kad mokesčio ribų nustatymas iš tikrųjų galėjo nebūti atrankinio pobūdžio pagalba (13). Dėl 0,5 % pridėtinės vertės CSPE ribos Prancūzija remiasi Konstitucinio teismo praktika (14) ir primena, kad teismas CSPE vertino kaip atitinkantį lygybės mokesčių srityje principą ir pripažino, kad tokia riba pasinaudoję gavėjai buvo skirtingoje nei kitos įmonės faktinėje padėtyje, todėl pagalba nėra atrankinio pobūdžio. |
| --- | --- |

(75)

Pirma, teismų praktikoje nustatyta, kad valstybių narių įgyvendinto papildomų sąnaudų sumažinimo nepakanka, siekiant nustatyti atrankumą, jeigu daroma prielaida, kad nustatytas ribas viršijančios įmonės nėra tokioje pačioje faktinėje padėtyje kaip kitos įmonės. Teisingumo Teismas savo praktikoje manė, kad ribos nustatymo kiekvienai vartojimo vietai nepakanka, kad priemonė būtų laikoma atrankine, ir kad mokesčio ribų nustatymas iš tikrųjų galėjo nebūti atrankinio pobūdžio pagalba (13). Dėl 0,5 % pridėtinės vertės CSPE ribos Prancūzija remiasi Konstitucinio teismo praktika (14) ir primena, kad teismas CSPE vertino kaip atitinkantį lygybės mokesčių srityje principą ir pripažino, kad tokia riba pasinaudoję gavėjai buvo skirtingoje nei kitos įmonės faktinėje padėtyje, todėl pagalba nėra atrankinio pobūdžio.

13

14

| (76) | Antra, t. y. dėl su vartojimu savo reikmėms susijusios ribos, Prancūzija mano, kad CSPE netaikymas elektros energijai, pagamintai vartojimui savo reikmėms, yra skirtas pagalbos gavėjams, esantiems skirtingoje nei kitų CSPE mokėtojų faktinėje padėtyje, todėl pagalbos atrankumo nėra. |
| --- | --- |

(76)

Antra, t. y. dėl su vartojimu savo reikmėms susijusios ribos, Prancūzija mano, kad CSPE netaikymas elektros energijai, pagamintai vartojimui savo reikmėms, yra skirtas pagalbos gavėjams, esantiems skirtingoje nei kitų CSPE mokėtojų faktinėje padėtyje, todėl pagalbos atrankumo nėra.

| (77) | Trečia, atrankumo nebuvimas grindžiamas Prancūzijos mokesčių sistemos, kurioje nustatytos nagrinėjamos priemonės ir kurioje nėra jokio atrankumo, pobūdžiu. Prancūzija teigia, kad CSPE ribos nustatymas susijęs su mokesčių sistemos pobūdžiu, pagal kurį nustatant mokestinę naštą reikia atsižvelgti į kiekvieno galimybę prisidėti. |
| --- | --- |

(77)

Trečia, atrankumo nebuvimas grindžiamas Prancūzijos mokesčių sistemos, kurioje nustatytos nagrinėjamos priemonės ir kurioje nėra jokio atrankumo, pobūdžiu. Prancūzija teigia, kad CSPE ribos nustatymas susijęs su mokesčių sistemos pobūdžiu, pagal kurį nustatant mokestinę naštą reikia atsižvelgti į kiekvieno galimybę prisidėti.

| (78) | Be to, dėl energijos vartojimui savo reikmėms, kurią iš atsinaujinančių energijos šaltinių arba kogeneracijos būdu daugiausia gamina chemijos, geležies bei plieno ir naftos chemijos veiklos sektoriuose veikiančios įmonės, Prancūzija pabrėžia, kad būtų logiška savo reikmėms pagamintą ir suvartotą elektros energiją atleisti nuo dalies CSPE, iš kurio finansuojami atsinaujinančios energijos šaltiniai arba remiama kogeneracija, nes šiai elektros energijai nebuvo skirta jokia valstybinė parama, finansuojama iš CSPE, tačiau ši energija prisideda prie aplinkos apsaugos tikslo, kurio siekiama remiant atsinaujinančią energetiką bei kogeneraciją ir finansuojant jas iš CSPE kaip ir į tinklą perduodamos elektros energijos atveju (kai gaunama parama, finansuojama iš CSPE). Prancūzija pabrėžia, kad dėl šios priežasties vartojimui savo reikmėms energiją iš atsinaujinančių energijos šaltinių ar kogeneracijos būdu gaminančių gamintojų atleidimas nuo mokesčio nėra atrankinio pobūdžio pranašumas. |
| --- | --- |

(78)

Be to, dėl energijos vartojimui savo reikmėms, kurią iš atsinaujinančių energijos šaltinių arba kogeneracijos būdu daugiausia gamina chemijos, geležies bei plieno ir naftos chemijos veiklos sektoriuose veikiančios įmonės, Prancūzija pabrėžia, kad būtų logiška savo reikmėms pagamintą ir suvartotą elektros energiją atleisti nuo dalies CSPE, iš kurio finansuojami atsinaujinančios energijos šaltiniai arba remiama kogeneracija, nes šiai elektros energijai nebuvo skirta jokia valstybinė parama, finansuojama iš CSPE, tačiau ši energija prisideda prie aplinkos apsaugos tikslo, kurio siekiama remiant atsinaujinančią energetiką bei kogeneraciją ir finansuojant jas iš CSPE kaip ir į tinklą perduodamos elektros energijos atveju (kai gaunama parama, finansuojama iš CSPE). Prancūzija pabrėžia, kad dėl šios priežasties vartojimui savo reikmėms energiją iš atsinaujinančių energijos šaltinių ar kogeneracijos būdu gaminančių gamintojų atleidimas nuo mokesčio nėra atrankinio pobūdžio pranašumas.

4.1.2.   Konkurencijos neiškraipymas

Konkurencijos neiškraipymas

| (79) | Prancūzija atkreipė dėmesį į tai, kad panaši priemonė buvo taikoma prieš 2003 m. įsigaliojant CSPE. Todėl Prancūzija mano, kad ši pagalba turėjo labai mažą poveikį Prancūzijoje įsikūrusių įmonių ekonominei ir konkurencinei padėčiai. |
| --- | --- |

(79)

Prancūzija atkreipė dėmesį į tai, kad panaši priemonė buvo taikoma prieš 2003 m. įsigaliojant CSPE. Todėl Prancūzija mano, kad ši pagalba turėjo labai mažą poveikį Prancūzijoje įsikūrusių įmonių ekonominei ir konkurencinei padėčiai.

4.2.   Jei pasitvirtintų prielaida dėl valstybės pagalbos buvimo, kiekvienai vartojimo vietai nustatyta CSPE riba ir 0,5 % įmonės pridėtinės vertės dydžio nustatyta riba yra suderinama su valstybės pagalba

Jei pasitvirtintų prielaida dėl valstybės pagalbos buvimo, kiekvienai vartojimo vietai nustatyta CSPE riba ir 0,5 % įmonės pridėtinės vertės dydžio nustatyta riba yra suderinama su valstybės pagalba

| (80) | Jei vis dėlto pasitvirtintų prielaida dėl valstybės pagalbos buvimo, Prancūzija siūlo CSPE suderinamumą analizuoti trimis skirtingais požiūriais: |
| --- | --- |

(80)

Jei vis dėlto pasitvirtintų prielaida dėl valstybės pagalbos buvimo, Prancūzija siūlo CSPE suderinamumą analizuoti trimis skirtingais požiūriais:

| (81) | Pirma, priemonės yra suderinamos, nes jos atitinka Direktyvoje 2003/96/EB nustatytas nuostatas (žr. 4.2.1 skyrių). |
| --- | --- |

(81)

Pirma, priemonės yra suderinamos, nes jos atitinka Direktyvoje 2003/96/EB nustatytas nuostatas (žr. 4.2.1 skyrių).

| (82) | Antra, CSPE gali būti laikomas aplinkosaugos mokesčiu, todėl jo lengvatos yra visiškai suderinamos su Rekomendacijomis dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (15) (toliau – 2001 m. rekomendacijos), 2008 m. gairėmis ir 2014 m. gairėmis (žr. 4.2.2 skyrių). |
| --- | --- |

(82)

Antra, CSPE gali būti laikomas aplinkosaugos mokesčiu, todėl jo lengvatos yra visiškai suderinamos su Rekomendacijomis dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (15) (toliau – 2001 m. rekomendacijos), 2008 m. gairėmis ir 2014 m. gairėmis (žr. 4.2.2 skyrių).

15

| (83) | Trečia, jei CSPE negali būti laikomas aplinkosaugos mokesčiu, tuomet jo ribų nustatymas yra suderinamas su 2014 m. gairėmis dėl CSPE dalies, iš kurios finansuojama atsinaujinančioji energija, ir su SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu dėl kitos CSPE paskirties (žr. 4.2.3 skyrių). |
| --- | --- |

(83)

Trečia, jei CSPE negali būti laikomas aplinkosaugos mokesčiu, tuomet jo ribų nustatymas yra suderinamas su 2014 m. gairėmis dėl CSPE dalies, iš kurios finansuojama atsinaujinančioji energija, ir su SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu dėl kitos CSPE paskirties (žr. 4.2.3 skyrių).

4.2.1.   Priemonių suderinamumas, grindžiamas Direktyvos 2003/96/EB nuostatomis

Priemonių suderinamumas, grindžiamas Direktyvos 2003/96/EB nuostatomis

| (84) | Prancūzija atkreipia dėmesį į tai, kad Direktyvoje 2003/96/EB leidžiami tam tikri atleidimai nuo mokesčio: |
| --- | --- |

(84)

Prancūzija atkreipia dėmesį į tai, kad Direktyvoje 2003/96/EB leidžiami tam tikri atleidimai nuo mokesčio:

| (85) | Pirma, Direktyvos 14 straipsnio 1 punkto a dalyje nuo mokesčio leidžiama atleisti elektros energiją, naudojamą elektros energijai gaminti arba elektros gamybos pajėgumams išlaikyti. Šis neapmokestinimas didžiąją dalimi susijęs su vartojimui savo reikmėms gaminamos elektros energijos neapmokestinimu, nustatytu pagal nagrinėjamą priemonę. |
| --- | --- |

(85)

Pirma, Direktyvos 14 straipsnio 1 punkto a dalyje nuo mokesčio leidžiama atleisti elektros energiją, naudojamą elektros energijai gaminti arba elektros gamybos pajėgumams išlaikyti. Šis neapmokestinimas didžiąją dalimi susijęs su vartojimui savo reikmėms gaminamos elektros energijos neapmokestinimu, nustatytu pagal nagrinėjamą priemonę.

| (86) | Antra, Direktyvos 15 straipsnio 1 dalies e punkte nuo mokesčio leidžiama atleisti savo reikmėms ir kogeneracijos būdu pagamintą energiją. |
| --- | --- |

(86)

Antra, Direktyvos 15 straipsnio 1 dalies e punkte nuo mokesčio leidžiama atleisti savo reikmėms ir kogeneracijos būdu pagamintą energiją.

| (87) | Be to, Direktyvos 17 straipsnio 1 dalies a punkte leidžiama mokestį sumažinti „daug energijos naudojančioms įmonėms“, kurių energetikos produktų ir elektros energijos pirkimas sudaro mažiausiai 3 % gamybos vertės arba mokestis už elektros energiją sudaro mažiausiai 0,5 % pridėtinės vertės. |
| --- | --- |

(87)

Be to, Direktyvos 17 straipsnio 1 dalies a punkte leidžiama mokestį sumažinti „daug energijos naudojančioms įmonėms“, kurių energetikos produktų ir elektros energijos pirkimas sudaro mažiausiai 3 % gamybos vertės arba mokestis už elektros energiją sudaro mažiausiai 0,5 % pridėtinės vertės.

4.2.2.   Darant prielaidą, kad CSPE mokestis yra aplinkos apsaugos mokestis, CSPE ribos yra suderinamos su valstybės pagalbai taikomomis taisyklėmis

Darant prielaidą, kad CSPE mokestis yra aplinkos apsaugos mokestis, CSPE ribos yra suderinamos su valstybės pagalbai taikomomis taisyklėmis

| (88) | Susirašinėdama su Komisija Prancūzija manė, kad CSPE gali būti laikomas aplinkos apsaugos mokesčiu, kaip jis apibrėžtas 2008 m. gairių 70 punkto 14 papunktyje. Prancūzija manė, kad mokesčio bazė yra susijusi su neigiamu poveikiu aplinkai, nes būtent ji skirta atsinaujinančiai energijai finansuoti, todėl ši pagalbos schema yra palanki aplinkai. Dėl tokio požiūrio priemonių suderinamumas su vidaus rinka vertinamas palaipsniui atsižvelgiant į tris suderinamumo pagrindus. |
| --- | --- |

(88)

Susirašinėdama su Komisija Prancūzija manė, kad CSPE gali būti laikomas aplinkos apsaugos mokesčiu, kaip jis apibrėžtas 2008 m. gairių 70 punkto 14 papunktyje. Prancūzija manė, kad mokesčio bazė yra susijusi su neigiamu poveikiu aplinkai, nes būtent ji skirta atsinaujinančiai energijai finansuoti, todėl ši pagalbos schema yra palanki aplinkai. Dėl tokio požiūrio priemonių suderinamumas su vidaus rinka vertinamas palaipsniui atsižvelgiant į tris suderinamumo pagrindus.

| (89) | Pirma, 2003–2008 m. laikotarpiu CSPE lengvatos turi būti vertinamos pagal 2001 m. rekomendacijas. Prancūzijos manymu, šį suderinamumą patvirtina tai, kad pagalbos gavėjai, atsižvelgiant į 2001 m. rekomendacijų 51.1.a ir 51.1.b punktus, sumoka didžiąją dalį CSPE, t. y. bent 20 %. |
| --- | --- |

(89)

Pirma, 2003–2008 m. laikotarpiu CSPE lengvatos turi būti vertinamos pagal 2001 m. rekomendacijas. Prancūzijos manymu, šį suderinamumą patvirtina tai, kad pagalbos gavėjai, atsižvelgiant į 2001 m. rekomendacijų 51.1.a ir 51.1.b punktus, sumoka didžiąją dalį CSPE, t. y. bent 20 %.

| (90) | Antra, Prancūzija mano, kad 2008–2014 m. laikotarpiu šios priemonės yra suderinamos su 2008 m. gairėmis. Viena vertus, Prancūzija CSPE vertina kaip aplinkos apsaugos mokestį. Kita vertus, 2008 m. gairių 4 dalyje nustatyta, kad aplinkos apsaugos mokesčiai suderinami su vidaus rinka. Todėl priemonių suderinamumas su vidaus rinka yra pakankamai įrodytas. |
| --- | --- |

(90)

Antra, Prancūzija mano, kad 2008–2014 m. laikotarpiu šios priemonės yra suderinamos su 2008 m. gairėmis. Viena vertus, Prancūzija CSPE vertina kaip aplinkos apsaugos mokestį. Kita vertus, 2008 m. gairių 4 dalyje nustatyta, kad aplinkos apsaugos mokesčiai suderinami su vidaus rinka. Todėl priemonių suderinamumas su vidaus rinka yra pakankamai įrodytas.

| (91) | Be to, Prancūzija mano, kad abi CSPE ribos suderinamos su 2014 m. gairėmis, taikytomis nuo liepos 1 d. iki priemonių nutraukimo 2015 m., ir kad šios ribos visų pirma atitinka minėtų gairių 170 punktą. |
| --- | --- |

(91)

Be to, Prancūzija mano, kad abi CSPE ribos suderinamos su 2014 m. gairėmis, taikytomis nuo liepos 1 d. iki priemonių nutraukimo 2015 m., ir kad šios ribos visų pirma atitinka minėtų gairių 170 punktą.

4.2.3.   Toks suderinamumas grindžiamas, viena vertus, pagal 2014 m. gairių 3.7.2 skyrių, ir, antra vertus, pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą

Toks suderinamumas grindžiamas, viena vertus, pagal 2014 m. gairių 3.7.2 skyrių, ir, antra vertus, pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą

| (92) | 2015 m. spalio 22 d. pranešime Prancūzija vis dėlto pritarė galimybei CSPE nelaikyti aplinkos apsaugos mokesčiu ir atsižvelgti į tai analizuojant šio mokesčio suderinamumą su vidaus rinka, viena vertus, pagal 2014 m. gairių 3.7.2 skyrių, ir, antra vertus, pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(92)

2015 m. spalio 22 d. pranešime Prancūzija vis dėlto pritarė galimybei CSPE nelaikyti aplinkos apsaugos mokesčiu ir atsižvelgti į tai analizuojant šio mokesčio suderinamumą su vidaus rinka, viena vertus, pagal 2014 m. gairių 3.7.2 skyrių, ir, antra vertus, pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

4.2.3.1.   Tokios CSPE lengvatos leidžia finansuoti atsinaujinančią energetiką

Tokios CSPE lengvatos leidžia finansuoti atsinaujinančią energetiką

| (93) | Prancūzijos manymu, priemonių suderinamumas su 2014 m. gairėmis yra įrodytas. Prancūzija aiškiai daro nuorodą į 3.7.2 skyrių kaip į teisinį pagrindą norint įvertinti nagrinėjamų priemonių suderinamumą (16) su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(93)

Prancūzijos manymu, priemonių suderinamumas su 2014 m. gairėmis yra įrodytas. Prancūzija aiškiai daro nuorodą į 3.7.2 skyrių kaip į teisinį pagrindą norint įvertinti nagrinėjamų priemonių suderinamumą (16) su vidaus rinka.

16

| (94) | Pirma, Prancūzija atkreipia dėmesį į tai, kad visa iki 2011 m. sausio 1 d. suteikta pagalba paramai, teikiamai elektros energijos gamybai iš atsinaujinančių išteklių, finansuoti, gali būti skelbiama suderinama su vidaus rinka, kaip nustatyta 2014 m. gairių 248 punkte. |
| --- | --- |

(94)

Pirma, Prancūzija atkreipia dėmesį į tai, kad visa iki 2011 m. sausio 1 d. suteikta pagalba paramai, teikiamai elektros energijos gamybai iš atsinaujinančių išteklių, finansuoti, gali būti skelbiama suderinama su vidaus rinka, kaip nustatyta 2014 m. gairių 248 punkte.

| (95) | Antra, dėl laikotarpio po 2011 m. Prancūzija mano, kad pagalba gali būti skiriama, jei laikomasi sureguliavimo plano, kuriame remiantis objektyviais kriterijais užtikrinama, kad pagal nagrinėjamą priemonę suteiktų lengvatų lygiai būtų suderinti su 2014 m. gairių 3.7.2 skyriuje nustatytais lygiais. |
| --- | --- |

(95)

Antra, dėl laikotarpio po 2011 m. Prancūzija mano, kad pagalba gali būti skiriama, jei laikomasi sureguliavimo plano, kuriame remiantis objektyviais kriterijais užtikrinama, kad pagal nagrinėjamą priemonę suteiktų lengvatų lygiai būtų suderinti su 2014 m. gairių 3.7.2 skyriuje nustatytais lygiais.

| (96) | Prancūzija pabrėžia, kad 50 % paramos deginimui turi būti laikoma parama atsinaujinančios energijos gamybai, nes 50 % sudeginamų atliekų yra biologiškai skaidžios atliekos, kaip rodo TEA ir Eurostato statistiniai duomenys. |
| --- | --- |

(96)

Prancūzija pabrėžia, kad 50 % paramos deginimui turi būti laikoma parama atsinaujinančios energijos gamybai, nes 50 % sudeginamų atliekų yra biologiškai skaidžios atliekos, kaip rodo TEA ir Eurostato statistiniai duomenys.

4.2.3.2.   CSPE lengvatos leidžia finansuoti kogeneraciją, tarifų išlyginimą ir socialinius tarifus

CSPE lengvatos leidžia finansuoti kogeneraciją, tarifų išlyginimą ir socialinius tarifus

| (97) | Dėl CSPE dalies, kuri nėra susijusi su elektros gamybos iš atsinaujinančių energijos šaltinių finansavimu, Prancūzija pateikė išsamią priemonių suderinamumo analizę, kurią Komisija pateikia toliau. |
| --- | --- |

(97)

Dėl CSPE dalies, kuri nėra susijusi su elektros gamybos iš atsinaujinančių energijos šaltinių finansavimu, Prancūzija pateikė išsamią priemonių suderinamumo analizę, kurią Komisija pateikia toliau.

4.2.4.   Mokesčio ribų nustatymo bendros svarbos tikslas

Mokesčio ribų nustatymo bendros svarbos tikslas

| (98) | Prancūzija mano, kad Sutartyje pateikta pakankama teisinė bazė, leidžianti pagrįsti priemonės suderinamumą su vidaus rinka, kai kalbama apie ribos nustatymą CSPE daliai, susijusiai su „kitomis politikos sritimis nei atsinaujinančios energetikos plėtra, tuo tarpu ribos nustatymui CSPE daliai, iš kurios finansuojama atsinaujinančios energetikos plėtra, (...) taikomos 2014 m. gairių nuostatos“. |
| --- | --- |

(98)

Prancūzija mano, kad Sutartyje pateikta pakankama teisinė bazė, leidžianti pagrįsti priemonės suderinamumą su vidaus rinka, kai kalbama apie ribos nustatymą CSPE daliai, susijusiai su „kitomis politikos sritimis nei atsinaujinančios energetikos plėtra, tuo tarpu ribos nustatymui CSPE daliai, iš kurios finansuojama atsinaujinančios energetikos plėtra, (...) taikomos 2014 m. gairių nuostatos“.

| (99) | Prancūzija visų pirma mano, kad Europos teisės aktuose laikoma teisėta tai, kad daug elektros energijos vartojančios įmonės nepatiria labai didelių elektros tiekimo išlaidų, nes siekia tokių bendros svarbos tikslų: i) kogeneracijos, ii) teritorinės sanglaudos ir atokiausių regionų apsaugos, iii) socialinės sanglaudos ir kovos su atskirtimi tikslo.






  1. | Visų pirma, parama kogeneracijai, viena vertus, pagrįsta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/8/EB (17), kita vertus, 2007 m. kovo 7  ir 8 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimu, kuriame nustatytas tikslas mažinti energijos vartojimą, o šiam tikslui pasiekti labai svarbi vieta tenka kogeneracijai. Prancūzija atkreipia dėmesį į tai, kad su parama kogeneracijai susijusi CSPE dalis gali apimti paramą biologiškai neskaidžių atliekų deginimui, nes jos naudojamos didelio naudingumo kogeneracijai. |
| --- | --- | --- |

(99)

Prancūzija visų pirma mano, kad Europos teisės aktuose laikoma teisėta tai, kad daug elektros energijos vartojančios įmonės nepatiria labai didelių elektros tiekimo išlaidų, nes siekia tokių bendros svarbos tikslų: i) kogeneracijos, ii) teritorinės sanglaudos ir atokiausių regionų apsaugos, iii) socialinės sanglaudos ir kovos su atskirtimi tikslo.

1.

Visų pirma, parama kogeneracijai, viena vertus, pagrįsta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/8/EB (17), kita vertus, 2007 m. kovo 7  ir 8 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimu, kuriame nustatytas tikslas mažinti energijos vartojimą, o šiam tikslui pasiekti labai svarbi vieta tenka kogeneracijai. Prancūzija atkreipia dėmesį į tai, kad su parama kogeneracijai susijusi CSPE dalis gali apimti paramą biologiškai neskaidžių atliekų deginimui, nes jos naudojamos didelio naudingumo kogeneracijai.

17

| 2. | Antra, tarifų išlyginimas prisideda prie Bendrijos teritorinės sanglaudos siekio, įtvirtinto Europos Sąjungos sutarties (toliau – ESS) 3 straipsnyje. Be to, Prancūzija pabrėžia, kad šios politikos bendros svarbos tikslas pagrįstas SESV 174 straipsniu, ESS 349 straipsniu ir SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktu. |
| --- | --- |

2.

Antra, tarifų išlyginimas prisideda prie Bendrijos teritorinės sanglaudos siekio, įtvirtinto Europos Sąjungos sutarties (toliau – ESS) 3 straipsnyje. Be to, Prancūzija pabrėžia, kad šios politikos bendros svarbos tikslas pagrįstas SESV 174 straipsniu, ESS 349 straipsniu ir SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktu.

| 3. | Trečia, Prancūzijos teigimu, socialinių tarifų bendros svarbos tikslas grindžiamas ESS 3 straipsniu ir SESV 174 straipsniu. Prancūzija primena, kad šios politikos tikslas taip pat gali būti grindžiamas Pagrindinių teisių chartijos 1 straipsniu. Be to, Prancūzija nurodo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/72/EB (18) 45 konstatuojamąją dalį, pagal kurią „valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kuriomis elektros energijos vidaus rinkoje būtų apsaugoti pažeidžiami vartotojai“. Prancūzija atkreipia dėmesį į tai, kad socialinių elektros tarifų nustatymas užtikrina galimybę naudotis esminiu ištekliu ir prisideda prie žmogaus orumo apsaugos. |
| --- | --- |

3.

Trečia, Prancūzijos teigimu, socialinių tarifų bendros svarbos tikslas grindžiamas ESS 3 straipsniu ir SESV 174 straipsniu. Prancūzija primena, kad šios politikos tikslas taip pat gali būti grindžiamas Pagrindinių teisių chartijos 1 straipsniu. Be to, Prancūzija nurodo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/72/EB (18) 45 konstatuojamąją dalį, pagal kurią „valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kuriomis elektros energijos vidaus rinkoje būtų apsaugoti pažeidžiami vartotojai“. Prancūzija atkreipia dėmesį į tai, kad socialinių elektros tarifų nustatymas užtikrina galimybę naudotis esminiu ištekliu ir prisideda prie žmogaus orumo apsaugos.

18

| (100) | Prancūzija mano, kad dviejų CSPE ribų, t. y. kiekvienai vartojimo vietai ir 0,5 % pridėtinės vertės, nustatymas taip pat prisideda prie įmonių konkurencingumo išsaugojimo tikslo, nustatyto SESV 173 straipsnio 1 dalyje. Be to, Prancūzija nurodo, kad Direktyvoje 2003/96/EB valstybėms narėms taip pat suteikiama galimybė atleisti nuo mokesčio daug energijos suvartojančias įmones, kad apsaugotų jų konkurencingumą, o ši galimybė, be kita ko, įtvirtinta ir 2014 m. gairėse (3.7.2 skyriuje) kalbant apie finansavimą atsinaujinančių išteklių energetikai. Jei konkurencingumo apsaugos tikslo nepakanka norint pagrįsti bendros svarbos tikslo buvimą, tuomet, Prancūzijos manymu, konkurencingumo apsaugos tikslas bent jau prisideda pagrindžiant bendros svarbos tikslą. |
| --- | --- |

(100)

Prancūzija mano, kad dviejų CSPE ribų, t. y. kiekvienai vartojimo vietai ir 0,5 % pridėtinės vertės, nustatymas taip pat prisideda prie įmonių konkurencingumo išsaugojimo tikslo, nustatyto SESV 173 straipsnio 1 dalyje. Be to, Prancūzija nurodo, kad Direktyvoje 2003/96/EB valstybėms narėms taip pat suteikiama galimybė atleisti nuo mokesčio daug energijos suvartojančias įmones, kad apsaugotų jų konkurencingumą, o ši galimybė, be kita ko, įtvirtinta ir 2014 m. gairėse (3.7.2 skyriuje) kalbant apie finansavimą atsinaujinančių išteklių energetikai. Jei konkurencingumo apsaugos tikslo nepakanka norint pagrįsti bendros svarbos tikslo buvimą, tuomet, Prancūzijos manymu, konkurencingumo apsaugos tikslas bent jau prisideda pagrindžiant bendros svarbos tikslą.

4.2.4.1.   Būtinumas

Būtinumas

| (101) | Prancūzija mano, kad priemonių būtinumas yra tinkamai pagrįstas, nes šios priemonės prisideda stiprinant pagalbą gaunančių įmonių konkurencingumą ir tokiu būdu apsaugo nuo veiklos perkėlimo. Be to, priemonės yra tinkamai nukreiptos, o ribos teisingai apskaičiuotos, todėl jos nėra diskriminacinės. Šiuo klausimu Prancūzija atkreipia dėmesį į dviejų pasirinktų nuolaidų ribų, t. y. kiekvienai vartojimo vietai nustatytos ribos ir 0,5 % pridėtinės vertės ribos, sąsaja, nes su vartojimo vieta susijusi riba atspindi 0,5 % pridėtinės vertės ribą – tik vartojimo vietos lygmeniu. Be to, pagalbos gavėjai atrenkami pagal skaidrius ir objektyvius kriterijus, siekiant daugiausia dėmesio skirti labiausiai konkurencingumą praradusioms įmonėms. |
| --- | --- |

(101)

Prancūzija mano, kad priemonių būtinumas yra tinkamai pagrįstas, nes šios priemonės prisideda stiprinant pagalbą gaunančių įmonių konkurencingumą ir tokiu būdu apsaugo nuo veiklos perkėlimo. Be to, priemonės yra tinkamai nukreiptos, o ribos teisingai apskaičiuotos, todėl jos nėra diskriminacinės. Šiuo klausimu Prancūzija atkreipia dėmesį į dviejų pasirinktų nuolaidų ribų, t. y. kiekvienai vartojimo vietai nustatytos ribos ir 0,5 % pridėtinės vertės ribos, sąsaja, nes su vartojimo vieta susijusi riba atspindi 0,5 % pridėtinės vertės ribą – tik vartojimo vietos lygmeniu. Be to, pagalbos gavėjai atrenkami pagal skaidrius ir objektyvius kriterijus, siekiant daugiausia dėmesio skirti labiausiai konkurencingumą praradusioms įmonėms.

| (102) | Prancūzija priemonių būtinumą grindžia dar ir tuo, kad tokių lengvatų atsisakymas sukeltų papildomų išlaidų, kurios vertinamos 12–24 % pridėtinės vertės. Be to, Prancūzija pabrėžia, kad sąskaitos už energiją padidėjimas 2 EUR/MWh reiškia, kad gamybos sąnaudos padidėjo 2 %, o tai šioms įmonėms sudaro daugiau nei „kainų skirtumo perviršį“. Tokiomis aplinkybėmis papildomos finansinės pastangos, kurių prireiktų CSPE lengvatoms panaikinti, Prancūzijos manymu, padidintų daug elektros energijos vartojančių įmonių veiklos perkėlimo pavojų, taip pat sukeltų pavojų nustatytų politikos sričių finansavimui, nes naštą reikėtų perkelti ant kitų vartotojų. |
| --- | --- |

(102)

Prancūzija priemonių būtinumą grindžia dar ir tuo, kad tokių lengvatų atsisakymas sukeltų papildomų išlaidų, kurios vertinamos 12–24 % pridėtinės vertės. Be to, Prancūzija pabrėžia, kad sąskaitos už energiją padidėjimas 2 EUR/MWh reiškia, kad gamybos sąnaudos padidėjo 2 %, o tai šioms įmonėms sudaro daugiau nei „kainų skirtumo perviršį“. Tokiomis aplinkybėmis papildomos finansinės pastangos, kurių prireiktų CSPE lengvatoms panaikinti, Prancūzijos manymu, padidintų daug elektros energijos vartojančių įmonių veiklos perkėlimo pavojų, taip pat sukeltų pavojų nustatytų politikos sričių finansavimui, nes naštą reikėtų perkelti ant kitų vartotojų.

4.2.4.2.   Tinkamumas

Tinkamumas

| (103) | Prancūzija taip pat mano, kad priemonių tinkamumą galima pagrįsti Direktyva 2003/96/EB, kurioje nurodoma, kad įmonės, kurių mokama mokesčių už elektros energiją suma sudaro 0,5 % jų pridėtinės vertės, gali būti atleistos nuo mokesčio, kol neviršija nustatytos ribos, jei mokesčiai yra nesuderinti ir yra pavojus tarptautinėje rinkoje prarasti konkurencingumą. |
| --- | --- |

(103)

Prancūzija taip pat mano, kad priemonių tinkamumą galima pagrįsti Direktyva 2003/96/EB, kurioje nurodoma, kad įmonės, kurių mokama mokesčių už elektros energiją suma sudaro 0,5 % jų pridėtinės vertės, gali būti atleistos nuo mokesčio, kol neviršija nustatytos ribos, jei mokesčiai yra nesuderinti ir yra pavojus tarptautinėje rinkoje prarasti konkurencingumą.

| (104) | Todėl Prancūzija mano, kad CSPE lengvatos yra tinkamos atsižvelgiant į tai, kad mokesčiai yra visiškai nesuderinti, o konkurencingumas Europoje gerokai sumažėjo. |
| --- | --- |

(104)

Todėl Prancūzija mano, kad CSPE lengvatos yra tinkamos atsižvelgiant į tai, kad mokesčiai yra visiškai nesuderinti, o konkurencingumas Europoje gerokai sumažėjo.

4.2.4.3.   Proporcingumas

Proporcingumas

| (105) | Prancūzija taip pat pabrėžia, kad CSPE lengvatos yra proporcingos. Lengvatos sudaro vidutiniškai 31–34 % viso mokesčio, t. y. 5,1–5,6 EUR/MWh (2014 m. vertinimu), palyginti su CSPE, kuris tuo pačiu laikotarpiu siekė 16,5 EUR/MWh. Prancūzija pabrėžia, kad šis 31–34 % lygis yra didesnis negu 2008 m. gairėse, 2014 m. gairių 3.7.1 ir 3.7.2 skyriuose leidžiamą mažiausią lygį ir yra proporcingas. |
| --- | --- |

(105)

Prancūzija taip pat pabrėžia, kad CSPE lengvatos yra proporcingos. Lengvatos sudaro vidutiniškai 31–34 % viso mokesčio, t. y. 5,1–5,6 EUR/MWh (2014 m. vertinimu), palyginti su CSPE, kuris tuo pačiu laikotarpiu siekė 16,5 EUR/MWh. Prancūzija pabrėžia, kad šis 31–34 % lygis yra didesnis negu 2008 m. gairėse, 2014 m. gairių 3.7.1 ir 3.7.2 skyriuose leidžiamą mažiausią lygį ir yra proporcingas.

| (106) | Taigi, Prancūzija mano, kad lengvatos gali būti laikomos proporcingomis, nes lengvatos gavėjams tenka sumokėti pakankamai didelę CSPE dalį. |
| --- | --- |

(106)

Taigi, Prancūzija mano, kad lengvatos gali būti laikomos proporcingomis, nes lengvatos gavėjams tenka sumokėti pakankamai didelę CSPE dalį.

| (107) | Prancūzija perdavė informaciją apie CSPE sumas, kurias 2014 m. sumokėjo kiekvienas pagalbos gavėjas. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad vien tik 2014 m. bent 124 pagalbos gavėjų sumokėtas CSPE lygis buvo mažesnis negu 15 % lygis, nustatytas 2014 m. gairių 188 punkte. |
| --- | --- |

(107)

Prancūzija perdavė informaciją apie CSPE sumas, kurias 2014 m. sumokėjo kiekvienas pagalbos gavėjas. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad vien tik 2014 m. bent 124 pagalbos gavėjų sumokėtas CSPE lygis buvo mažesnis negu 15 % lygis, nustatytas 2014 m. gairių 188 punkte.

4.2.4.4.   Skatinamasis priemonių pobūdis

Skatinamasis priemonių pobūdis

| (108) | Prancūzija mano, kad šiuo konkrečiu atveju ši sąlyga netaikytina. Prancūzija atkreipia dėmesį į tai, kad šiomis priemonėmis nesiekiama pagalbos gavėjus skatinti keisti jų elgesį, tačiau prevenciniais tikslais labiau siekiama nesumažinti jų konkurencingumo. |
| --- | --- |

(108)

Prancūzija mano, kad šiuo konkrečiu atveju ši sąlyga netaikytina. Prancūzija atkreipia dėmesį į tai, kad šiomis priemonėmis nesiekiama pagalbos gavėjus skatinti keisti jų elgesį, tačiau prevenciniais tikslais labiau siekiama nesumažinti jų konkurencingumo.

4.2.4.5.   Konkurenciją iškraipančio poveikio ribojimas ir teigiamas sąnaudų bei naudos santykis

Konkurenciją iškraipančio poveikio ribojimas ir teigiamas sąnaudų bei naudos santykis

| (109) | Šiuo klausimu Prancūzija mano, kad atleidimo nuo CSPE taikymas visų pirma leidžia riboti konkurencijos iškraipymus. Savo pastabose Prancūzija atkreipia dėmesį į tai, kad nepaisant CSPE ribų nustatymo, kainų atotrūkis Prancūzijoje ir Šiaurės Amerikoje yra labai didelis ir kalbant apie daugiausiai energijos vartojančias įmones sudaro maždaug 10 EUR/MWh. Prancūzija taip pat nurodo ICF tyrimą, kad pabrėžtų, jog Prancūzija taiko mažiau atleidimų nuo mokesčių negu Vokietija, Italija ir Danija (19). |
| --- | --- |

(109)

Šiuo klausimu Prancūzija mano, kad atleidimo nuo CSPE taikymas visų pirma leidžia riboti konkurencijos iškraipymus. Savo pastabose Prancūzija atkreipia dėmesį į tai, kad nepaisant CSPE ribų nustatymo, kainų atotrūkis Prancūzijoje ir Šiaurės Amerikoje yra labai didelis ir kalbant apie daugiausiai energijos vartojančias įmones sudaro maždaug 10 EUR/MWh. Prancūzija taip pat nurodo ICF tyrimą, kad pabrėžtų, jog Prancūzija taiko mažiau atleidimų nuo mokesčių negu Vokietija, Italija ir Danija (19).

19

4.2.4.6.   CSPE ribos nustatymo suderinamumas, jei šis mokestis nustatomas kitiems tikslams negu elektros gamybos iš atsinaujinančių energijos šaltinių, didelio naudingumo kogeneracijos finansavimas, parama tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams

CSPE ribos nustatymo suderinamumas, jei šis mokestis nustatomas kitiems tikslams negu elektros gamybos iš atsinaujinančių energijos šaltinių, didelio naudingumo kogeneracijos finansavimas, parama tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams

| (110) | Dėl kitų CSPE tikslų, aprašytų 11 konstatuojamosios dalies 1–3 punktuose, Prancūzija pateikia tokius argumentus:






  1. | Dėl paramos biologiškai skaidžių atliekų deginimui Prancūzija visų pirma atkreipia dėmesį į tokio deginimo, susijusio su atsinaujinančia energija, bendros svarbos tikslą. Dėl biologiškai neskaidžių atliekų deginimo Prancūzija pabrėžia, kad tokia parama siekiama padidinti energijos vartojimo efektyvumą. Prancūzija paaiškino, kad šios priemonės buvo proporcingos, nes pirkimo tarifas leido pasiekti 6–7 % pelningumą. Be to, šios priemonės neturi iškraipančio poveikio, nes pagal pagalbos priemonę remiami visi deginimo įrenginiai. |
| --- | --- | --- |

(110)

Dėl kitų CSPE tikslų, aprašytų 11 konstatuojamosios dalies 1–3 punktuose, Prancūzija pateikia tokius argumentus:

1.

Dėl paramos biologiškai skaidžių atliekų deginimui Prancūzija visų pirma atkreipia dėmesį į tokio deginimo, susijusio su atsinaujinančia energija, bendros svarbos tikslą. Dėl biologiškai neskaidžių atliekų deginimo Prancūzija pabrėžia, kad tokia parama siekiama padidinti energijos vartojimo efektyvumą. Prancūzija paaiškino, kad šios priemonės buvo proporcingos, nes pirkimo tarifas leido pasiekti 6–7 % pelningumą. Be to, šios priemonės neturi iškraipančio poveikio, nes pagal pagalbos priemonę remiami visi deginimo įrenginiai.

| 2. | Parama piko apkrovą atlaikantiems įrenginiams siekiama bendros svarbos tikslo, t. y. energijos tiekimo saugumo. Parama reikalinga norint panaudoti investicijas. Be to, Prancūzija mano, kad ribojama atitinkamų įrenginių galia (2014 m. – 78 MW) riboja iškraipantį poveikį. |
| --- | --- |

2.

Parama piko apkrovą atlaikantiems įrenginiams siekiama bendros svarbos tikslo, t. y. energijos tiekimo saugumo. Parama reikalinga norint panaudoti investicijas. Be to, Prancūzija mano, kad ribojama atitinkamų įrenginių galia (2014 m. – 78 MW) riboja iškraipantį poveikį.

| 3. | Kalbėdama apie garantuotos galios sutarčių finansavimą Prancūzija nepatikslino šios paramos būtinumo ir tinkamumo. |
| --- | --- |

3.

Kalbėdama apie garantuotos galios sutarčių finansavimą Prancūzija nepatikslino šios paramos būtinumo ir tinkamumo.

4.3.   CSPE netaikymas elektros energijai, pagamintai vartojimui savo reikmėms, nėra valstybės pagalba

CSPE netaikymas elektros energijai, pagamintai vartojimui savo reikmėms, nėra valstybės pagalba

| (111) | Visų pirma, Prancūzija atkreipia dėmesį į tai, kad šis atleidimas nuo mokesčio, kai jis taikomas elektros energijai, pagamintai vartojimui savo reikmėms, yra visiškai suderinamas su Direktyva 2003/96/EB, kurioje nustatyta, kad smulkieji elektros energijos gamintojai gali būti atleisti nuo mokesčio už elektros energiją, jeigu šiai elektros energijai naudojami produktai apmokestinami kitais mokesčiais. |
| --- | --- |

(111)

Visų pirma, Prancūzija atkreipia dėmesį į tai, kad šis atleidimas nuo mokesčio, kai jis taikomas elektros energijai, pagamintai vartojimui savo reikmėms, yra visiškai suderinamas su Direktyva 2003/96/EB, kurioje nustatyta, kad smulkieji elektros energijos gamintojai gali būti atleisti nuo mokesčio už elektros energiją, jeigu šiai elektros energijai naudojami produktai apmokestinami kitais mokesčiais.

| (112) | Dėl valstybės pagalbos buvimo Prancūzija visų pirma paaiškina, kad šis atleidimas nuo CSPE nėra atrankinio pobūdžio pagalba. Prancūzija pabrėžia, kad šis atleidimas nuo mokesčio nepriklauso nuo pagalbos gavėjo vykdomos veiklos pobūdžio ir iš principo yra taikomas visoms įmonėms, jei jose neviršijama 240 GWh galia. Be to, šie pagalbos gavėjai neapkrauna elektros energijos sistemos ta pagamintos elektros energijos dalimi, kuri yra skirta vartojimui jų reikmėms. Todėl atrodo teisinga juos vertinti kitaip nei vartotojus, kurie perka visą savo elektros energiją. |
| --- | --- |

(112)

Dėl valstybės pagalbos buvimo Prancūzija visų pirma paaiškina, kad šis atleidimas nuo CSPE nėra atrankinio pobūdžio pagalba. Prancūzija pabrėžia, kad šis atleidimas nuo mokesčio nepriklauso nuo pagalbos gavėjo vykdomos veiklos pobūdžio ir iš principo yra taikomas visoms įmonėms, jei jose neviršijama 240 GWh galia. Be to, šie pagalbos gavėjai neapkrauna elektros energijos sistemos ta pagamintos elektros energijos dalimi, kuri yra skirta vartojimui jų reikmėms. Todėl atrodo teisinga juos vertinti kitaip nei vartotojus, kurie perka visą savo elektros energiją.

| (113) | Taigi Prancūzija mano, kad savo reikmėms elektros energiją gaminančių įmonių atleidimas nuo CSPE neiškraipo konkurencijos, nes daugelis šalių, visų pirma Europos Sąjungoje, taiko tokį patį atleidimo nuo mokesčio būdą. Todėl šis atleidimas nuo mokesčio nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(113)

Taigi Prancūzija mano, kad savo reikmėms elektros energiją gaminančių įmonių atleidimas nuo CSPE neiškraipo konkurencijos, nes daugelis šalių, visų pirma Europos Sąjungoje, taiko tokį patį atleidimo nuo mokesčio būdą. Todėl šis atleidimas nuo mokesčio nėra valstybės pagalba.

| (114) | Dėl atleidimo nuo mokesčio suderinamumo Prancūzija mano, kad, net jei daroma prielaida, jog mokesčio netaikymas elektros energijai, pagamintai vartojimui savo reikmėms, yra valstybės pagalba, šia pagalba siekiama bendros svarbos tikslo – prisidėti prie tiekimo saugumo sušvelninant elektros energijos vartojimo piko poveikius. |
| --- | --- |

(114)

Dėl atleidimo nuo mokesčio suderinamumo Prancūzija mano, kad, net jei daroma prielaida, jog mokesčio netaikymas elektros energijai, pagamintai vartojimui savo reikmėms, yra valstybės pagalba, šia pagalba siekiama bendros svarbos tikslo – prisidėti prie tiekimo saugumo sušvelninant elektros energijos vartojimo piko poveikius.

4.4.   Sureguliavimo planas, parengtas priėmus 2014 m. gaires

Sureguliavimo planas, parengtas priėmus 2014 m. gaires

| (115) | Prancūzija, apsvarsčiusi 2014 m. gairių 3.7.2 skyriuje ir SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte pateiktą suderinamumo su vidaus rinka bazės prielaidą, kaip nurodyta 4.2.3 skyriuje, savo išvadas pateikė 2017 m. spalio 27 d. Komisijai atsiųstame laiške. Šiame laiške Prancūzija pateikė naują pagal 2014 m. gairių 3.7.3 skyriaus nuostatas parengtą sureguliavimo plano variantą, kuriame remiantis objektyviomis taisyklėmis siekiama pagal nagrinėjamas priemones suteiktas lengvatas sulyginti su šių gairių 3.7.2 skyriuje nustatytais ir su šiomis gairėmis suderinamais lengvatų dydžiais. |
| --- | --- |

(115)

Prancūzija, apsvarsčiusi 2014 m. gairių 3.7.2 skyriuje ir SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte pateiktą suderinamumo su vidaus rinka bazės prielaidą, kaip nurodyta 4.2.3 skyriuje, savo išvadas pateikė 2017 m. spalio 27 d. Komisijai atsiųstame laiške. Šiame laiške Prancūzija pateikė naują pagal 2014 m. gairių 3.7.3 skyriaus nuostatas parengtą sureguliavimo plano variantą, kuriame remiantis objektyviomis taisyklėmis siekiama pagal nagrinėjamas priemones suteiktas lengvatas sulyginti su šių gairių 3.7.2 skyriuje nustatytais ir su šiomis gairėmis suderinamais lengvatų dydžiais.

| (116) | Šis įvairiems tikslams skirto CSPE apskaičiavimo etapas leidžia apskaičiuoti sumą, kurią lengvatomis pasinaudoję gavėjai turi mokėti pagal sureguliavimo planą. Šią sumą sudaro jau sumokėtos CSPE sumos ir pagal gaires apskaičiuotos sumos skirtumas. Mokėtina CSPE dalis apskaičiuojama skirtingai atsižvelgiant į atitinkamą CSPE tikslą ir nustatoma 4.4.1 skyriuje nurodytu būdu. |
| --- | --- |

(116)

Šis įvairiems tikslams skirto CSPE apskaičiavimo etapas leidžia apskaičiuoti sumą, kurią lengvatomis pasinaudoję gavėjai turi mokėti pagal sureguliavimo planą. Šią sumą sudaro jau sumokėtos CSPE sumos ir pagal gaires apskaičiuotos sumos skirtumas. Mokėtina CSPE dalis apskaičiuojama skirtingai atsižvelgiant į atitinkamą CSPE tikslą ir nustatoma 4.4.1 skyriuje nurodytu būdu.

4.4.1.   Tiesioginis 3.7.3 skyriaus taikymas CSPE daliai „atsinaujinančios energetikos finansavimas“

Tiesioginis 3.7.3 skyriaus taikymas CSPE daliai „atsinaujinančios energetikos finansavimas“

| (117) | Dėl CSPE dalies, iš kurios finansuojama atsinaujinanti energetika, įskaitant biologiškai skaidžių atliekų deginimą, Prancūzija numatė sureguliavimo planą, pagal kurį teoriškai 2019 m. sausio 1 d., atsižvelgiant į tai, kad CSPE nebetaikomas nuo 2016 m. sausio 1 d., CSPE suma, mokėtina 2019 m. sausio 1 d., palaipsniui būtų apskaičiuojama pagal 2014 m. gairių nuostatas: |
| --- | --- |

(117)

Dėl CSPE dalies, iš kurios finansuojama atsinaujinanti energetika, įskaitant biologiškai skaidžių atliekų deginimą, Prancūzija numatė sureguliavimo planą, pagal kurį teoriškai 2019 m. sausio 1 d., atsižvelgiant į tai, kad CSPE nebetaikomas nuo 2016 m. sausio 1 d., CSPE suma, mokėtina 2019 m. sausio 1 d., palaipsniui būtų apskaičiuojama pagal 2014 m. gairių nuostatas:

| (118) | Jeigu įmonė i) priklauso 2014 m. gairių 3 priede išvardytiems sektoriams ir jos elektros energijos vartojimo intensyvumas yra didesnis negu 20 % arba ii) jos elektros energijos vartojimo intensyvumas yra bent 20 % ir ji priklauso sektoriui, kurio prekybos intensyvumas yra didesnis negu 4 % (arba ji priklauso šių gairių 5 priede išvardytiems sektoriams), tuomet ji turi sumokėti mažiausiai 15 % mokesčio arba 0,5 % savo pridėtinės vertės. |
| --- | --- |

(118)

Jeigu įmonė i) priklauso 2014 m. gairių 3 priede išvardytiems sektoriams ir jos elektros energijos vartojimo intensyvumas yra didesnis negu 20 % arba ii) jos elektros energijos vartojimo intensyvumas yra bent 20 % ir ji priklauso sektoriui, kurio prekybos intensyvumas yra didesnis negu 4 % (arba ji priklauso šių gairių 5 priede išvardytiems sektoriams), tuomet ji turi sumokėti mažiausiai 15 % mokesčio arba 0,5 % savo pridėtinės vertės.

| (119) | Jeigu įmonė priklauso 2014 m. gairių 3 priede išvardytiems sektoriams ir jos elektros energijos vartojimo intensyvumas yra mažesnis negu 20 %, tuomet ji turi sumokėti mažiausiai 15 % mokesčio arba 4 % savo pridėtinės vertės. |
| --- | --- |

(119)

Jeigu įmonė priklauso 2014 m. gairių 3 priede išvardytiems sektoriams ir jos elektros energijos vartojimo intensyvumas yra mažesnis negu 20 %, tuomet ji turi sumokėti mažiausiai 15 % mokesčio arba 4 % savo pridėtinės vertės.

| (120) | Kitais atvejais, jeigu įmonė i) priklauso gairių 3 priede neišvardytiems sektoriams arba ii) ji priklauso 5 priede išvardytiems sektoriams, bet jos elektros energijos vartojimo intensyvumas yra mažesnis negu 20 % ir iii) ji iki 2014 m. liepos 1 d. gavo paramą, tuomet ji turi mokėti bent 20 % mokesčio. |
| --- | --- |

(120)

Kitais atvejais, jeigu įmonė i) priklauso gairių 3 priede neišvardytiems sektoriams arba ii) ji priklauso 5 priede išvardytiems sektoriams, bet jos elektros energijos vartojimo intensyvumas yra mažesnis negu 20 % ir iii) ji iki 2014 m. liepos 1 d. gavo paramą, tuomet ji turi mokėti bent 20 % mokesčio.

| (121) | Galiausiai, visais kitais atvejais CSPE dydis 2019 m. sausio 1 d. turi siekti 100 %. |
| --- | --- |

(121)

Galiausiai, visais kitais atvejais CSPE dydis 2019 m. sausio 1 d. turi siekti 100 %.

4.4.2.   Analogiškas 3.7.3 skyriaus taikymas CSPE dalims, skirtoms kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams

Analogiškas 3.7.3 skyriaus taikymas CSPE dalims, skirtoms kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams

| (122) | Dėl kogeneracijos, tarifų išlyginimo ir socialinių tarifų sureguliavimo plane numatyta, kad vėliausiai 2019 m. mokėtina CSPE suma sudarys:






  — | 15 %, jeigu įmonė pagal 2014 m. gairių 185–186 punktus laikoma intensyviai elektros energiją vartojančia įmone. Jeigu įmonės elektros energijos vartojimo intensyvumas yra didesnis negu 20 % ir ji priklauso minėtų gairių 3 arba 5 priede išvardytiems sektoriams, tuomet jos CSPE suma apribojam iki 0,5 % įmonės pridėtinės vertės ir iki 4 %, jeigu įmonės elektros energijos vartojimo intensyvumas nesiekia arba neviršija 20 %, |
| --- | --- | --- |

(122)

Dėl kogeneracijos, tarifų išlyginimo ir socialinių tarifų sureguliavimo plane numatyta, kad vėliausiai 2019 m. mokėtina CSPE suma sudarys:

—

15 %, jeigu įmonė pagal 2014 m. gairių 185–186 punktus laikoma intensyviai elektros energiją vartojančia įmone. Jeigu įmonės elektros energijos vartojimo intensyvumas yra didesnis negu 20 % ir ji priklauso minėtų gairių 3 arba 5 priede išvardytiems sektoriams, tuomet jos CSPE suma apribojam iki 0,5 % įmonės pridėtinės vertės ir iki 4 %, jeigu įmonės elektros energijos vartojimo intensyvumas nesiekia arba neviršija 20 %,

| — | visos kitos įmonės moka 100 % mokesčio. |
| --- | --- |

—

visos kitos įmonės moka 100 % mokesčio.

| (123) | Prancūzijos mano, kad šis sureguliavimo planas yra pagrįstas dėl tų pačių, kaip 2014 m. gairių 3.7.3 skyriuje nurodytos, priežasčių, susijusių su mokesčių sumažinimu atsinaujinančių išteklių energetikai finansuoti. Visų pirma, sureguliavimo planas leidžia išvengti pernelyg staigaus mokesčio padidėjimo, kurį lemtų neatidėliotinas 2014 m. gairių 185–189 punktuose nustatytų kriterijų pritaikymas. Šia prasme planas prisideda prie CSPE finansinio tvarumo, užtikrindamas pritarimą paramai ir finansavimo būdus. |
| --- | --- |

(123)

Prancūzijos mano, kad šis sureguliavimo planas yra pagrįstas dėl tų pačių, kaip 2014 m. gairių 3.7.3 skyriuje nurodytos, priežasčių, susijusių su mokesčių sumažinimu atsinaujinančių išteklių energetikai finansuoti. Visų pirma, sureguliavimo planas leidžia išvengti pernelyg staigaus mokesčio padidėjimo, kurį lemtų neatidėliotinas 2014 m. gairių 185–189 punktuose nustatytų kriterijų pritaikymas. Šia prasme planas prisideda prie CSPE finansinio tvarumo, užtikrindamas pritarimą paramai ir finansavimo būdus.

4.4.3.   Sureguliavimo plano netaikymas kitoms CSPE dalims

Sureguliavimo plano netaikymas kitoms CSPE dalims

| (124) | Vis dėlto, kalbant apie CSPE, skirto 110 konstatuojamosios dalies 1–2 punktuose aprašytiems tikslams finansuoti, lengvatas, Prancūzija jų neįtraukė į sureguliavimo planą. Prancūzija patvirtino, kad šiems tikslams skirtas CSPE turi būti visiškai sumokėtas už atitinkamą laikotarpį, t. y. 2003–2015 m. (20), o suteiktos CSPE, kalbant apie minėtiems tikslams skirtą CSPE, lengvatos bus visiškai išieškotos. |
| --- | --- |

(124)

Vis dėlto, kalbant apie CSPE, skirto 110 konstatuojamosios dalies 1–2 punktuose aprašytiems tikslams finansuoti, lengvatas, Prancūzija jų neįtraukė į sureguliavimo planą. Prancūzija patvirtino, kad šiems tikslams skirtas CSPE turi būti visiškai sumokėtas už atitinkamą laikotarpį, t. y. 2003–2015 m. (20), o suteiktos CSPE, kalbant apie minėtiems tikslams skirtą CSPE, lengvatos bus visiškai išieškotos.

20

4.4.4.   Sureguliavimo planų taikymo pradžia

Sureguliavimo planų taikymo pradžia

| (125) | Su atsinaujinančia energetika ir kogeneracija susijusius sureguliavimo planus Prancūzija pradės taikyti 2011 m. Šiuo klausimu Prancūzija remiasi 2014 m. gairių 248 punktu ir Komisijos 2017 m. birželio 15 d. sprendimu (SA.38635 (21)) bei 2017 m. rugsėjo 21 d. sprendimu (SA.47887) (22). |
| --- | --- |

(125)

Su atsinaujinančia energetika ir kogeneracija susijusius sureguliavimo planus Prancūzija pradės taikyti 2011 m. Šiuo klausimu Prancūzija remiasi 2014 m. gairių 248 punktu ir Komisijos 2017 m. birželio 15 d. sprendimu (SA.38635 (21)) bei 2017 m. rugsėjo 21 d. sprendimu (SA.47887) (22).

21

22

| (126) | Dėl kitų iš CSPE finansuojamų sričių Prancūzija, atsižvelgdama į sprendime pradėti procedūrą Komisijos išreikštas abejones, sureguliavimo planą taikyti pradeda 2004 m. Prancūzija mano, kad šią datą galima pagrįsti 10 metų senaties terminu, taikytinu šiuo atveju pagal Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (23) 17 straipsnyje nustatytu dešimties metų senaties terminu. |
| --- | --- |

(126)

Dėl kitų iš CSPE finansuojamų sričių Prancūzija, atsižvelgdama į sprendime pradėti procedūrą Komisijos išreikštas abejones, sureguliavimo planą taikyti pradeda 2004 m. Prancūzija mano, kad šią datą galima pagrįsti 10 metų senaties terminu, taikytinu šiuo atveju pagal Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (23) 17 straipsnyje nustatytu dešimties metų senaties terminu.

23

4.4.5.   Vartojimui savo reikmėms pagamintos elektros energijos vertinimas sureguliavimo plane

Vartojimui savo reikmėms pagamintos elektros energijos vertinimas sureguliavimo plane

4.4.5.1.   Atleidimas nuo CSPE elektros energijos, naudojamos elektros energijai gaminti.

Atleidimas nuo CSPE elektros energijos, naudojamos elektros energijai gaminti.

| (127) | Prancūzijos manymu, remiantis Direktyvos 2003/96/EB 14 straipsniu, kuriame numatyta, kad nuo apmokestinimo visiškai atleidžiama elektros energija, naudojama elektros energijai gaminti, taip pat naudojama elektros gamybos pajėgumams išlaikyti, gamybos savo reikmėms franšizę turinčios įmonės, kurios yra elektros energijos gamintojos (3511 NACE kodas), gali būti atleistos nuo CSPE už naudojimui savo reikmėms gaminamą elektros energiją. Todėl Prancūzija mano, kad šių pagalbos gavėjų nebūtina įtraukti į sureguliavimo planą. |
| --- | --- |

(127)

Prancūzijos manymu, remiantis Direktyvos 2003/96/EB 14 straipsniu, kuriame numatyta, kad nuo apmokestinimo visiškai atleidžiama elektros energija, naudojama elektros energijai gaminti, taip pat naudojama elektros gamybos pajėgumams išlaikyti, gamybos savo reikmėms franšizę turinčios įmonės, kurios yra elektros energijos gamintojos (3511 NACE kodas), gali būti atleistos nuo CSPE už naudojimui savo reikmėms gaminamą elektros energiją. Todėl Prancūzija mano, kad šių pagalbos gavėjų nebūtina įtraukti į sureguliavimo planą.

4.4.5.2.   Iš atsinaujinančių energijos šaltinių pagaminta ir savo reikmėms vartojama elektra

Iš atsinaujinančių energijos šaltinių pagaminta ir savo reikmėms vartojama elektra

| (128) | Kalbant apie franšizės turėtojus, kurie elektros energiją gamina iš atsinaujinančių energijos šaltinių, vartojimui savo reikmėms pagaminta elektra gali būti atleista nuo CSPE dalies, iš kurios finansuojami atsinaujinantys energijos ištekliai, jeigu tai elektrai nebuvo skirta jokia valstybinė parama, kol iš CSPE iš dalies buvo finansuojami atsinaujinantys energijos ištekliai. |
| --- | --- |

(128)

Kalbant apie franšizės turėtojus, kurie elektros energiją gamina iš atsinaujinančių energijos šaltinių, vartojimui savo reikmėms pagaminta elektra gali būti atleista nuo CSPE dalies, iš kurios finansuojami atsinaujinantys energijos ištekliai, jeigu tai elektrai nebuvo skirta jokia valstybinė parama, kol iš CSPE iš dalies buvo finansuojami atsinaujinantys energijos ištekliai.

| (129) | Vis dėlto Prancūzija į sureguliavimo planą įtraukė mokesčio netaikymą, susijusį su likusia CSPE dalimi, išskyrus atvejus, kai atitinkamas pranašumas yra mažesnis už de minimis pagalbos ribą. |
| --- | --- |

(129)

Vis dėlto Prancūzija į sureguliavimo planą įtraukė mokesčio netaikymą, susijusį su likusia CSPE dalimi, išskyrus atvejus, kai atitinkamas pranašumas yra mažesnis už de minimis pagalbos ribą.

de minimis

4.4.5.3.   Kogeneracijos būdu pagaminta ir savo reikmėms vartojama elektra

Kogeneracijos būdu pagaminta ir savo reikmėms vartojama elektra

| (130) | Atitinkamai franšizės turėtojų, kurie elektros energiją gamina kogeneracijos būdu, vartojimui savo reikmėms pagaminta elektra gali būti atleista nuo CSPE dalies, iš kurios finansuojama kogeneracija, jeigu tai elektrai nebuvo skirta jokia valstybinė parama. |
| --- | --- |

(130)

Atitinkamai franšizės turėtojų, kurie elektros energiją gamina kogeneracijos būdu, vartojimui savo reikmėms pagaminta elektra gali būti atleista nuo CSPE dalies, iš kurios finansuojama kogeneracija, jeigu tai elektrai nebuvo skirta jokia valstybinė parama.

| (131) | Vis dėlto Prancūzija į sureguliavimo planą įtraukė mokesčio netaikymą, susijusį su likusia CSPE dalimi, išskyrus atvejus, kai atitinkamas pranašumas yra mažesnis už de minimis pagalbos ribą. |
| --- | --- |

(131)

Vis dėlto Prancūzija į sureguliavimo planą įtraukė mokesčio netaikymą, susijusį su likusia CSPE dalimi, išskyrus atvejus, kai atitinkamas pranašumas yra mažesnis už de minimis pagalbos ribą.

de minimis

4.4.6.   Teoriškai mokėtino CSPE (netaikant atleidimo nuo mokesčio) paskirstymo pagal politikos sritis metodika

Teoriškai mokėtino CSPE (netaikant atleidimo nuo mokesčio) paskirstymo pagal politikos sritis metodika

| (132) | Kalbant apie mokėtiną CSPE (netaikant atleidimo nuo mokesčio) Prancūzija, remdamasi metiniu lygiu ir įmonės vartojimu, apskaičiuoja mokestį kiekvienai įmonei. Ši teorinė CSPE suma paskirstoma pagal politikos sritį remiantis ERK pateikta paskirstymo metodiką, apie kurią Komisijai pranešta 2016 m. gruodžio 20 d.: | Atsinaujinanti enrgetika

  (%) | Deginimas

  (%) | Kogeneracija

  (%) | Tarifų išlyginimas

  (%) | Socialiniai tarifai

  (%) | Gamyba piko metu

  (%) | Įvairūs

  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 11 | 2 | 57 | 27 | 0 | 2 | 1 |
| 2004 | 16 | 3 | 50 | 28 | 0 | 2 | 1 |
| 2005 | 11 | 2 | 48 | 30 | 6 | 3 | 1 |
| 2006 | 4 | 1 | 57 | 32 | 3 | 2 | 1 |
| 2007 | 0 | – 3 | 38 | 63 | – 1 | 2 | 1 |
| 2008 | 7 | – 1 | 29 | 59 | 3 | 3 | 1 |
| 2009 | 18 | 0 | 30 | 47 | 3 | 1 | 1 |
| 2010 | 21 | – 1 | 40 | 35 | 3 | 1 | 1 |
| 2011 | 43 | 1 | 27 | 27 | 1 | 0 | 1 |
| 2012 | 48 | 0 | 20 | 29 | 2 | 0 | 0 |
| 2013 | 52 | 1 | 16 | 28 | 3 | 0 | 0 |
| 2014 | 58 | 1 | 10 | 27 | 4 | 0 | 0 |
| 2015 | 61 | 1 | 9 | 24 | 5 | 0 | 0 |
| Iš viso | 41,9 | 0,6 | 23,0 | 30,5 | 2,9 | 0,7 | 0,5 |

(132)

Kalbant apie mokėtiną CSPE (netaikant atleidimo nuo mokesčio) Prancūzija, remdamasi metiniu lygiu ir įmonės vartojimu, apskaičiuoja mokestį kiekvienai įmonei. Ši teorinė CSPE suma paskirstoma pagal politikos sritį remiantis ERK pateikta paskirstymo metodiką, apie kurią Komisijai pranešta 2016 m. gruodžio 20 d.:

Atsinaujinanti enrgetika

(%)

(%)

Deginimas

(%)

(%)

Kogeneracija

(%)

(%)

Tarifų išlyginimas

(%)

(%)

Socialiniai tarifai

(%)

(%)

Gamyba piko metu

(%)

(%)

Įvairūs

(%)

(%)

2003

11

2

57

27

0

2

1

2004

16

3

50

28

0

2

1

2005

11

2

48

30

6

3

1

2006

4

1

57

32

3

2

1

2007

0

– 3

38

63

– 1

2

1

2008

7

– 1

29

59

3

3

1

2009

18

0

30

47

3

1

1

2010

21

– 1

40

35

3

1

1

2011

43

1

27

27

1

0

1

2012

48

0

20

29

2

0

0

2013

52

1

16

28

3

0

0

2014

58

1

10

27

4

0

0

2015

61

1

9

24

5

0

0

Iš viso

41,9

0,6

23,0

30,5

2,9

0,7

0,5

Metinis kiekvienos politikos srities svoris, 2016 m. gruodžio 20 d. Prancūzijos valdžios institucijų raštas.

| (133) | Prancūzija pabrėžia, kad atsinaujinantys energijos ištekliai, kogeneracija, tarifų išlyginimas ir socialiniai tarifai sudaro 98,2 % CSPE, patirto nuo 2003 m., sumos. |
| --- | --- |

(133)

Prancūzija pabrėžia, kad atsinaujinantys energijos ištekliai, kogeneracija, tarifų išlyginimas ir socialiniai tarifai sudaro 98,2 % CSPE, patirto nuo 2003 m., sumos.

| (134) | Dėl deginimo Prancūzija pabrėžia, kad, remiantis Tarptautinės energetikos agentūros ir Eurostato statistiniais duomenimis, buitinių atliekų deginimo įrenginių šilumos arba elektros energijos forma pagamintą energiją galima iš dalies vertinti ir apskaičiuoti kaip atsinaujinančią. Todėl 50 % CSPE, skiriamo deginimui paremti, įtraukiama į atsinaujinančių energijos išteklių dalį. Be to, parama biologiškai neskaidžių atliekų, naudojamų didelio naudingumo kogeneracijai, deginimui priskiriama prie CSPE dalies, skirtos kogeneracijai. Atsižvelgdama į šią prielaidą Prancūzija pasirinko tokį paskirstymą: | Atsinaujinanti energetika

  (%) | Kogeneracija

  (%) | Išlyginimas + socialinės priemonės

  (%) | Biologiškai neskaidžių atliekų deginimas

  (%) | Įvairūs

  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 12 | 57 | 27 | 1 | 3 |
| 2004 | 17 | 50 | 28 | 2 | 2 |
| 2005 | 12 | 48 | 35 | 1 | 4 |
| 2006 | 5 | 57 | 35 | 1 | 3 |
| 2007 | – 2 | 38 | 62 | – 2 | 3 |
| 2008 | 6 | 29 | 62 | – 1 | 4 |
| 2009 | 18 | 30 | 50 | 0 | 2 |
| 2010 | 21 | 40 | 38 | – 1 | 2 |
| 2011 | 43 | 27 | 28 | 1 | 1 |
| 2012 | 48 | 20 | 31 | 0 | 1 |
| 2013 | 52 | 16 | 31 | 0 | 0 |
| 2014 | 59 | 10 | 31 | 0 | 0 |
| 2015 | 61 | 9 | 29 | 0 | 0 |

(134)

Dėl deginimo Prancūzija pabrėžia, kad, remiantis Tarptautinės energetikos agentūros ir Eurostato statistiniais duomenimis, buitinių atliekų deginimo įrenginių šilumos arba elektros energijos forma pagamintą energiją galima iš dalies vertinti ir apskaičiuoti kaip atsinaujinančią. Todėl 50 % CSPE, skiriamo deginimui paremti, įtraukiama į atsinaujinančių energijos išteklių dalį. Be to, parama biologiškai neskaidžių atliekų, naudojamų didelio naudingumo kogeneracijai, deginimui priskiriama prie CSPE dalies, skirtos kogeneracijai. Atsižvelgdama į šią prielaidą Prancūzija pasirinko tokį paskirstymą:

Atsinaujinanti energetika

(%)

(%)

Kogeneracija

(%)

(%)

Išlyginimas + socialinės priemonės

(%)

(%)

Biologiškai neskaidžių atliekų deginimas

(%)

(%)

Įvairūs

(%)

(%)

2003

12

57

27

1

3

2004

17

50

28

2

2

2005

12

48

35

1

4

2006

5

57

35

1

3

2007

– 2

38

62

– 2

3

2008

6

29

62

– 1

4

2009

18

30

50

0

2

2010

21

40

38

– 1

2

2011

43

27

28

1

1

2012

48

20

31

0

1

2013

52

16

31

0

0

2014

59

10

31

0

0

2015

61

9

29

0

0

4.4.6.1.   
  De minimis ribos taikymas

De minimis

| (135) | Prancūzija patikslina, kad kiekvienos suteiktos CSPE lengvatos atveju buvo pritaikyta Komisijos reglamente (ES) Nr. 1407/2013 (24) nustatyta de minimis riba: kiekvieno pagalbos gavėjo atveju per paskutinius trejus metus iš eilės suteiktos pagalbos suma palyginama su 200 000 EUR suma. Jeigu per paskutinius tris metus iš eilės suteiktos pagalbos suma yra mažesnė negu 200 000 EUR, vadinasi, grąžinimo suma per šiuos tris metus lygi nuliui. Prancūzija patikslina, kad ji taip pat atsižvelgs į Europos Komisijos sprendimą Nr. 7/2009 (25), kuriame siekiant atsižvelgti į tuometinės ekonominės krizės kontekstą numatoma 2009 ir 2010 metams de minimis ribą padidinti iki 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(135)

Prancūzija patikslina, kad kiekvienos suteiktos CSPE lengvatos atveju buvo pritaikyta Komisijos reglamente (ES) Nr. 1407/2013 (24) nustatyta de minimis riba: kiekvieno pagalbos gavėjo atveju per paskutinius trejus metus iš eilės suteiktos pagalbos suma palyginama su 200 000 EUR suma. Jeigu per paskutinius tris metus iš eilės suteiktos pagalbos suma yra mažesnė negu 200 000 EUR, vadinasi, grąžinimo suma per šiuos tris metus lygi nuliui. Prancūzija patikslina, kad ji taip pat atsižvelgs į Europos Komisijos sprendimą Nr. 7/2009 (25), kuriame siekiant atsižvelgti į tuometinės ekonominės krizės kontekstą numatoma 2009 ir 2010 metams de minimis ribą padidinti iki 500 000 EUR.

24

de minimis

25

de minimis

4.4.7.   Sureguliavimo plano progresiškumas

Sureguliavimo plano progresiškumas

| (136) | Pagalbos gavėjams, kurie negali būti laikomi intensyviai elektros energiją vartojančiomis įmonėmis pagal 2014 m. gairių 185–187 punktus arba kurie neatitinka šių gairių 3.7.2 skyriaus nuostatų, Prancūzija pateikė sureguliavimo planą, pagal kurį jų įmokos didinamos palaipsniui (žr. 117–118 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(136)

Pagalbos gavėjams, kurie negali būti laikomi intensyviai elektros energiją vartojančiomis įmonėmis pagal 2014 m. gairių 185–187 punktus arba kurie neatitinka šių gairių 3.7.2 skyriaus nuostatų, Prancūzija pateikė sureguliavimo planą, pagal kurį jų įmokos didinamos palaipsniui (žr. 117–118 konstatuojamąsias dalis).

| (137) | Šis sureguliavimo planas yra bendras visoms CSPE dalims. Jame pataisytos visos pagal nagrinėjamą priemonę nustatytos ribos ir atleidimai nuo mokesčio. Be to, jame aptariamos visos iš CSPE finansuojamos politikos sritys. |
| --- | --- |

(137)

Šis sureguliavimo planas yra bendras visoms CSPE dalims. Jame pataisytos visos pagal nagrinėjamą priemonę nustatytos ribos ir atleidimai nuo mokesčio. Be to, jame aptariamos visos iš CSPE finansuojamos politikos sritys.

| (138) | Sureguliavimo plano atskaitos taškas – plano taikymo pradžios metais (priklausomai nuo atvejo, 2004 arba 2011 m.) pagalbos gavėjų realiai sumokėtas CSPE. |
| --- | --- |

(138)

Sureguliavimo plano atskaitos taškas – plano taikymo pradžios metais (priklausomai nuo atvejo, 2004 arba 2011 m.) pagalbos gavėjų realiai sumokėtas CSPE.

| (139) | Šio su įvairiomis suteiktomis CSPE lengvatomis susijusio sureguliavimo plano tikslas – pasiekti, kad vėliausiai 2019 m. sausio 1 d. mokamos sumos pasiektų mažiausią įmokos dydį, suderinamą su taisyklėmis dėl valstybės pagalbos. Reikia pasiekti tokį CSPE dydį, kuris reikalingas pagal 118–122 konstatuojamosiose dalyse aprašytas taisykles. |
| --- | --- |

(139)

Šio su įvairiomis suteiktomis CSPE lengvatomis susijusio sureguliavimo plano tikslas – pasiekti, kad vėliausiai 2019 m. sausio 1 d. mokamos sumos pasiektų mažiausią įmokos dydį, suderinamą su taisyklėmis dėl valstybės pagalbos. Reikia pasiekti tokį CSPE dydį, kuris reikalingas pagal 118–122 konstatuojamosiose dalyse aprašytas taisykles.

| (140) | Šis mokesčio didinimas įgyvendinamas taikant tokią laipsniško didinimo taisyklę: |
| --- | --- |

(140)

Šis mokesčio didinimas įgyvendinamas taikant tokią laipsniško didinimo taisyklę:

| (141) | Kiekvienais metais mokėtina suma kiekvienai finansuojamai politikos sričiai = sumokėta suma |
| --- | --- |

(141)

Kiekvienais metais mokėtina suma kiekvienai finansuojamai politikos sričiai = sumokėta suma

| (142) | + (mokėtina suma – sumokėta suma) × [(e^n)-1]/[(e^N)-1]
  n – sureguliavimo plane nurodytas metų numeris (pvz., kai planas pradedamas 2011 m. ir visiškai įgyvendinamas 2019 m., 2011 m. n rodiklis = 0, 2012 m. n = 1, ..., 2019 m. n = 8),
  o N – plano metų skaičius (pvz., jei kalbėtume apie ankstesnį pavyzdį, N = 8). |
| --- | --- |

(142)

- (mokėtina suma – sumokėta suma) × [(e^n)-1]/[(e^N)-1]

n – sureguliavimo plane nurodytas metų numeris (pvz., kai planas pradedamas 2011 m. ir visiškai įgyvendinamas 2019 m., 2011 m. n rodiklis = 0, 2012 m. n = 1, ..., 2019 m. n = 8),

o N – plano metų skaičius (pvz., jei kalbėtume apie ankstesnį pavyzdį, N = 8).

| (143) | Taikant šią taisyklę mokėtina CSPE suma palaipsniui priartėja prie 2019 m. teoriškai mokėtino CSPE dydžio. Kadangi CSPE buvo panaikintas 2016 m., sureguliavimo planas nebus taikomas po 2015 m. |
| --- | --- |

(143)

Taikant šią taisyklę mokėtina CSPE suma palaipsniui priartėja prie 2019 m. teoriškai mokėtino CSPE dydžio. Kadangi CSPE buvo panaikintas 2016 m., sureguliavimo planas nebus taikomas po 2015 m.

| (144) | Metodas, naudojamas norint pereiti nuo pradinio taško iki teoriško galutinio taško, yra progresinio pobūdžio. |
| --- | --- |

(144)

Metodas, naudojamas norint pereiti nuo pradinio taško iki teoriško galutinio taško, yra progresinio pobūdžio.

4.4.8.   Išieškotinų sumų apskaičiavimas

Išieškotinų sumų apskaičiavimas

| (145) | Sureguliavimo plane nustatyta, kad atleidimo nuo CSPE sumos, viršijančios sureguliavimo plane leidžiamus dydžius, bus išieškotos. |
| --- | --- |

(145)

Sureguliavimo plane nustatyta, kad atleidimo nuo CSPE sumos, viršijančios sureguliavimo plane leidžiamus dydžius, bus išieškotos.

| (146) | Sumą, kuri turi būti išieškota, sudaro i) 4.4.1–4.4.7 dalyse aprašyto mokėtino CSPE ir ii) realiai pagalbos gavėjų sumokėto CSPE skirtumas. Ši suma apskaičiuojama kiekvienam pagalbos gavėjui atskirai už kiekvienus metus. |
| --- | --- |

(146)

Sumą, kuri turi būti išieškota, sudaro i) 4.4.1–4.4.7 dalyse aprašyto mokėtino CSPE ir ii) realiai pagalbos gavėjų sumokėto CSPE skirtumas. Ši suma apskaičiuojama kiekvienam pagalbos gavėjui atskirai už kiekvienus metus.

| (147) | Franšizės turėtojų, kurie vartojimui savo reikmėms elektros energiją gamina iš atsinaujinančių energijos šaltinių arba kogeneracijos būdu, atveju mažiausias CSPE dydis lygus nuliui kalbant apie CSPE, iš kurio atitinkamai finansuojami atsinaujinantys energijos ištekliai ir kogeneracija. |
| --- | --- |

(147)

Franšizės turėtojų, kurie vartojimui savo reikmėms elektros energiją gamina iš atsinaujinančių energijos šaltinių arba kogeneracijos būdu, atveju mažiausias CSPE dydis lygus nuliui kalbant apie CSPE, iš kurio atitinkamai finansuojami atsinaujinantys energijos ištekliai ir kogeneracija.

| (148) | Jeigu konkretaus pagalbos gavėjo tam tikrais metais atitinkamai politikos krypčiai skirto sumokėto mokesčio suma yra didesnė arba lygi mokėtinai sumai, palyginti su reikalaujamu CSPE mažiausiu dydžiu, tuomet sureguliavimo plane nustatoma suma yra tais metais mokėtino CSPE mažiausias dydis. Tokiu atveju sumokėtas perviršis neišskaičiuojamas iš grąžintinos sumos, kurią turi sumokėti pagalbos gavėjas, kai apskaičiuojami kitų metų duomenys. |
| --- | --- |

(148)

Jeigu konkretaus pagalbos gavėjo tam tikrais metais atitinkamai politikos krypčiai skirto sumokėto mokesčio suma yra didesnė arba lygi mokėtinai sumai, palyginti su reikalaujamu CSPE mažiausiu dydžiu, tuomet sureguliavimo plane nustatoma suma yra tais metais mokėtino CSPE mažiausias dydis. Tokiu atveju sumokėtas perviršis neišskaičiuojamas iš grąžintinos sumos, kurią turi sumokėti pagalbos gavėjas, kai apskaičiuojami kitų metų duomenys.

| (149) | Spalio 11 d. rašte Prancūzija preliminariai vertino, kad grąžintinos sumos sudaro maždaug 31 mln. EUR. Išieškojimo procedūra palies maždaug 700 įmonių. Vis dėlto Prancūzija patikslino, kad šios sumos vertinimas turi būti užbaigtas tuomet, kai bus surinkti duomenys apie visais metais kiekvienam gavėjui suteiktas lengvatas. |
| --- | --- |

(149)

Spalio 11 d. rašte Prancūzija preliminariai vertino, kad grąžintinos sumos sudaro maždaug 31 mln. EUR. Išieškojimo procedūra palies maždaug 700 įmonių. Vis dėlto Prancūzija patikslino, kad šios sumos vertinimas turi būti užbaigtas tuomet, kai bus surinkti duomenys apie visais metais kiekvienam gavėjui suteiktas lengvatas.

5.   KOMISIJOS VERTINIMAS

KOMISIJOS VERTINIMAS

5.1.   Esama pagalba

Esama pagalba

| (150) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(150)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (151) | Ar įvairias CSPE lengvatas būtų galima laikyti pagalba, Komisija analizavo atsižvelgdama į toliau išdėstomas nuostatas. |
| --- | --- |

(151)

Ar įvairias CSPE lengvatas būtų galima laikyti pagalba, Komisija analizavo atsižvelgdama į toliau išdėstomas nuostatas.

5.1.1.   Vertinimas, ar CSPE ribos nustatymas kiekvienai vartojimo vietai ir apribojimas 0,5 % pridėtinės vertės yra valstybės pagalba

Vertinimas, ar CSPE ribos nustatymas kiekvienai vartojimo vietai ir apribojimas 0,5 % pridėtinės vertės yra valstybės pagalba

5.1.1.1.   Priemonė priskiriama valstybei ir finansuojama iš valstybinių išteklių

Priemonė priskiriama valstybei ir finansuojama iš valstybinių išteklių

| (152) | 2014 m. sprendimo pradėti procedūrą 3.1.1 dalyje Komisija nusprendė, kad CSPE yra valstybiniai ištekliai. |
| --- | --- |

(152)

2014 m. sprendimo pradėti procedūrą 3.1.1 dalyje Komisija nusprendė, kad CSPE yra valstybiniai ištekliai.

| (153) | Komisija visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad nė viena suinteresuotoji šalis neprieštaravo ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje Komisijos pateiktai išvadai. |
| --- | --- |

(153)

Komisija visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad nė viena suinteresuotoji šalis neprieštaravo ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje Komisijos pateiktai išvadai.

| (154) | Komisija priminė, kad pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką tik tiesiogiai ar netiesiogiai iš valstybinių išteklių suteiktas pranašumas gali būti laikomas valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(154)

Komisija priminė, kad pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką tik tiesiogiai ar netiesiogiai iš valstybinių išteklių suteiktas pranašumas gali būti laikomas valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

| (155) | Vien to, kad pranašumas nėra tiesiogiai finansuojamas iš valstybinės kilmės išteklių, nepakanka norint pašalinti valstybinių išteklių įtraukimą. Iš Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos matyti, jog tam, kad vienai ar kelioms įmonėms suteiktas pranašumas galėtų būti laikomas valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nebūtina nustatyti, kad ištekliai buvo pervesti iš valstybės bendrojo biudžeto arba iš viešojo subjekto (26). |
| --- | --- |

(155)

Vien to, kad pranašumas nėra tiesiogiai finansuojamas iš valstybinės kilmės išteklių, nepakanka norint pašalinti valstybinių išteklių įtraukimą. Iš Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos matyti, jog tam, kad vienai ar kelioms įmonėms suteiktas pranašumas galėtų būti laikomas valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nebūtina nustatyti, kad ištekliai buvo pervesti iš valstybės bendrojo biudžeto arba iš viešojo subjekto (26).

26

| (156) | Remiantis Teismo praktika ir nusistovėjusia Komisijos sprendimų priėmimo praktika, iš surenkamų mokesčių gautos valstybės įplaukos, valdomos ir skirstomos pagal nacionalinių teisės aktų nuostatas, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nepriklausomai nuo to, ar tas įplaukas valdo viešasis ar privatusis subjektas (Essent (27), Vent de Colère (28)). |
| --- | --- |

(156)

Remiantis Teismo praktika ir nusistovėjusia Komisijos sprendimų priėmimo praktika, iš surenkamų mokesčių gautos valstybės įplaukos, valdomos ir skirstomos pagal nacionalinių teisės aktų nuostatas, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nepriklausomai nuo to, ar tas įplaukas valdo viešasis ar privatusis subjektas (Essent (27), Vent de Colère (28)).

Essent

27

Vent de Colère

28

| (157) | Dėl CSPE Teisingumo Teismas jau turėjo progos patvirtinti, kad šis mokestis yra valstybiniai ištekliai. 2013 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo sprendime Association Vent de Colère! (29), kuriame buvo nagrinėjamas įpareigojimas pirkti vėjo energiją, kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, kuris būtų finansuojamas iš CSPE, Teismas nusprendė, kad CSPE buvo valstybiniai ištekliai. |
| --- | --- |

(157)

Dėl CSPE Teisingumo Teismas jau turėjo progos patvirtinti, kad šis mokestis yra valstybiniai ištekliai. 2013 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo sprendime Association Vent de Colère! (29), kuriame buvo nagrinėjamas įpareigojimas pirkti vėjo energiją, kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, kuris būtų finansuojamas iš CSPE, Teismas nusprendė, kad CSPE buvo valstybiniai ištekliai.

Association Vent de Colère!

29

| (158) | Trečia, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad pranašumas priskiriamas valstybei, nes ribos nustatytos įstatymu ir administraciniais įgyvendinimo dokumentais, nustatančiais taikymo schemą ir metodus. |
| --- | --- |

(158)

Trečia, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad pranašumas priskiriamas valstybei, nes ribos nustatytos įstatymu ir administraciniais įgyvendinimo dokumentais, nustatančiais taikymo schemą ir metodus.

| (159) | Valstybinį CSPE pobūdį taip pat patvirtina priemonė, kurią Prancūzija įgyvendino šiam mokesčiui surinkti. Kaip paaiškinta 14 ir 15 konstatuojamosiose dalyse, CSPE centralizuotai surenka viešoji įstaiga „Caisse des Dépôts et Consignations“, vadinasi, finansinį CSPE valdymą užtikrina viešoji įstaiga, o kontroliuoja valstybė, o tai patvirtina valstybinių išteklių vertinimą. |
| --- | --- |

(159)

Valstybinį CSPE pobūdį taip pat patvirtina priemonė, kurią Prancūzija įgyvendino šiam mokesčiui surinkti. Kaip paaiškinta 14 ir 15 konstatuojamosiose dalyse, CSPE centralizuotai surenka viešoji įstaiga „Caisse des Dépôts et Consignations“, vadinasi, finansinį CSPE valdymą užtikrina viešoji įstaiga, o kontroliuoja valstybė, o tai patvirtina valstybinių išteklių vertinimą.

| (160) | Todėl Komisija patvirtina savo išvadas, kurias ji pateikė sprendime pradėti procedūrą. CSPE ir a fortiori jo ribos priskirtini valstybei ir skiriami iš valstybinių išteklių. |
| --- | --- |

(160)

Todėl Komisija patvirtina savo išvadas, kurias ji pateikė sprendime pradėti procedūrą. CSPE ir a fortiori jo ribos priskirtini valstybei ir skiriami iš valstybinių išteklių.

a fortiori

5.1.1.2.   Ekonominis pranašumas ir atrankumas

Ekonominis pranašumas ir atrankumas

| (161) | Kalbėdama apie pranašumo buvimo vertinimą, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, priemonės, kurios įvairiomis formomis palengvina įmonės patiriamą naštą ir kurios, nebūdamos subsidijomis griežtąja prasme, savo pobūdžiu yra panašios į valstybės pagalbą, turi būti laikomos valstybės pagalba (30). |
| --- | --- |

(161)

Kalbėdama apie pranašumo buvimo vertinimą, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, priemonės, kurios įvairiomis formomis palengvina įmonės patiriamą naštą ir kurios, nebūdamos subsidijomis griežtąja prasme, savo pobūdžiu yra panašios į valstybės pagalbą, turi būti laikomos valstybės pagalba (30).

30

| (162) | Šiuo atveju Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Įstatymo Nr. 2000-108 5 straipsnyje (kurį iš dalies pakeitė Įstatymo Nr. 2003-8 37 straipsnis) nustatytas principas, pagal kurį CSPE privalo mokėti galutiniai elektros energijos vartotojai, įsikūrę Prancūzijos teritorijoje, o CSPE dydis apskaičiuojamas proporcingai suvartotam elektros energijos kiekiui. Atleisdama nuo CSPE už suvartotą energiją įmones, kurios neviršija vartojimo vietai nustatytos ribos, arba daug energijos vartojančioms pramonės įmonėms nustatydama 0,5 % pridėtinės vertės ribą, valstybė palengvino CSPE naštą, kurią pagalbą gaunančios įmonės priešingu atveju turėtų sumokėti. Taigi su vartojimo vieta susijusi riba ir pridėtinės vertės riba yra pagalbą patiriančioms įmonėms suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(162)

Šiuo atveju Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Įstatymo Nr. 2000-108 5 straipsnyje (kurį iš dalies pakeitė Įstatymo Nr. 2003-8 37 straipsnis) nustatytas principas, pagal kurį CSPE privalo mokėti galutiniai elektros energijos vartotojai, įsikūrę Prancūzijos teritorijoje, o CSPE dydis apskaičiuojamas proporcingai suvartotam elektros energijos kiekiui. Atleisdama nuo CSPE už suvartotą energiją įmones, kurios neviršija vartojimo vietai nustatytos ribos, arba daug energijos vartojančioms pramonės įmonėms nustatydama 0,5 % pridėtinės vertės ribą, valstybė palengvino CSPE naštą, kurią pagalbą gaunančios įmonės priešingu atveju turėtų sumokėti. Taigi su vartojimo vieta susijusi riba ir pridėtinės vertės riba yra pagalbą patiriančioms įmonėms suteiktas pranašumas.

| (163) | Dėl priemonės atrankinio pobūdžio Teisingumo Teismas savo 2016 m. gruodžio 21 d. sprendimuose Komisija prieš World Duty Free Group ir Komisija prieš Banco Santander ir Santusa (31) priminė, kad, norint nustatyti, ar mokestinė priemonė arba našta yra atrankinio pobūdžio, reikia patikrinti, ar ta priemonė diferencijuoja ūkio subjektus, kurie, atsižvelgiant į atitinkamą siekiamą bendrosios mokesčių sistemos tikslą, yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje, ir šios diferenciacijos negalima pateisinti aptariamos sistemos pobūdžiu ir struktūra. |
| --- | --- |

(163)

Dėl priemonės atrankinio pobūdžio Teisingumo Teismas savo 2016 m. gruodžio 21 d. sprendimuose Komisija prieš World Duty Free Group ir Komisija prieš Banco Santander ir Santusa (31) priminė, kad, norint nustatyti, ar mokestinė priemonė arba našta yra atrankinio pobūdžio, reikia patikrinti, ar ta priemonė diferencijuoja ūkio subjektus, kurie, atsižvelgiant į atitinkamą siekiamą bendrosios mokesčių sistemos tikslą, yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje, ir šios diferenciacijos negalima pateisinti aptariamos sistemos pobūdžiu ir struktūra.

Komisija prieš World Duty Free Group

Komisija prieš Banco Santander ir Santusa

31

| (164) | Vis dėlto valstybės pagalbos sąvoka neapima priemonių, diferencijuojančių įmones mokesčių srityje, kai ši diferenciacija atsiranda dėl aptariamos mokesčių sistemos pobūdžio ar schemos. Šiuo atveju valstybė narė, taip diferencijavusi įmones mokesčių atžvilgiu, privalo įrodyti, kad tai iš tikrųjų pateisinama dėl aptariamosios sistemos pobūdžio ir struktūros (32). |
| --- | --- |

(164)

Vis dėlto valstybės pagalbos sąvoka neapima priemonių, diferencijuojančių įmones mokesčių srityje, kai ši diferenciacija atsiranda dėl aptariamos mokesčių sistemos pobūdžio ar schemos. Šiuo atveju valstybė narė, taip diferencijavusi įmones mokesčių atžvilgiu, privalo įrodyti, kad tai iš tikrųjų pateisinama dėl aptariamosios sistemos pobūdžio ir struktūros (32).

32

Atskaitos sistema

Atskaitos sistema

| (165) | Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Įstatymo Nr. 2000-108 5 straipsnyje (kurį iš dalies pakeitė Įstatymo Nr. 2003-8 37 straipsnis) nustatytas principas, pagal kurį CSPE privalo mokėti galutiniai elektros energijos vartotojai, įsikūrę Prancūzijos teritorijoje, o CSPE dydis apskaičiuojamas proporcingai suvartotam elektros energijos kiekiui. Iš CSPE finansuojamos tokios priemonės:






  a) | EDF ar vietinių elektros energijos skirstymo įmonių įpareigojimas pirkti elektros energiją, pagamintą tam tikrų įrenginių, kurie elektrą gamina iš atsinaujinančiųjų elektros energijos šaltinių; |
| --- | --- | --- |

(165)

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Įstatymo Nr. 2000-108 5 straipsnyje (kurį iš dalies pakeitė Įstatymo Nr. 2003-8 37 straipsnis) nustatytas principas, pagal kurį CSPE privalo mokėti galutiniai elektros energijos vartotojai, įsikūrę Prancūzijos teritorijoje, o CSPE dydis apskaičiuojamas proporcingai suvartotam elektros energijos kiekiui. Iš CSPE finansuojamos tokios priemonės:

a)

EDF ar vietinių elektros energijos skirstymo įmonių įpareigojimas pirkti elektros energiją, pagamintą tam tikrų įrenginių, kurie elektrą gamina iš atsinaujinančiųjų elektros energijos šaltinių;

| b) | didelio naudingumo kogeneracijos finansavimas; |
| --- | --- |

b)

didelio naudingumo kogeneracijos finansavimas;

| c) | elektros generatorių kompensavimas tarpusavyje nesujungtose vietovėse (Korsikoje ar užjūrio departamentuose), skirtas tam, kad šiose vietovėse patiriamos didesnės generavimo sąnaudos, palyginti su žemyninėje Prancūzijoje patiriamomis gamybos sąnaudomis, nebūtų perkeltos į elektros kainą, kurią sumoka galutinis vartotojas („tarifų išlyginimas“); |
| --- | --- |

c)

elektros generatorių kompensavimas tarpusavyje nesujungtose vietovėse (Korsikoje ar užjūrio departamentuose), skirtas tam, kad šiose vietovėse patiriamos didesnės generavimo sąnaudos, palyginti su žemyninėje Prancūzijoje patiriamomis gamybos sąnaudomis, nebūtų perkeltos į elektros kainą, kurią sumoka galutinis vartotojas („tarifų išlyginimas“);

| d) | socialinio tarifo, vadinamo „pirmos būtinybės produktu“, įgyvendinimas, taip pat dalies elektros tiekėjų sąnaudų, patiriamų dėl jų finansinio dalyvavimo priemonėje, skirtoje padėti nepritekliuje gyvenantiems žmonėms, finansavimas; |
| --- | --- |

d)

socialinio tarifo, vadinamo „pirmos būtinybės produktu“, įgyvendinimas, taip pat dalies elektros tiekėjų sąnaudų, patiriamų dėl jų finansinio dalyvavimo priemonėje, skirtoje padėti nepritekliuje gyvenantiems žmonėms, finansavimas;

| e) | kiti tikslai, tokie kaip parama deginimui, gamybai piko metu ir pan., kuriems skiriama maždaug 2 % surinkto CSPE. |
| --- | --- |

e)

kiti tikslai, tokie kaip parama deginimui, gamybai piko metu ir pan., kuriems skiriama maždaug 2 % surinkto CSPE.

Įmonių, kurios, atsižvelgiant į nagrinėjamų priemonių tikslą, yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje, diferencijavimas

Įmonių, kurios, atsižvelgiant į nagrinėjamų priemonių tikslą, yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje, diferencijavimas

| (166) | Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad, atsižvelgiant į CSPE tikslus, įmonės, kurios naudojasi 0,5 % pridėtinės vertės riba ir su vartojimo vieta susijusia riba, yra tokioje pačioje faktinėje padėtyje kaip ir kiti galutiniai vartotojai. Visų pirma, kalbama apie elektros energijos vartotojus ir nėra jokių priežasčių manyti, kad, atsižvelgiant į paramos atsinaujinančiai energijai, kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansavimo tikslus, šiomis ribomis besinaudojantys vartotojai skiriasi nuo šiomis ribomis nesinaudojančių vartotojų. Todėl pagalbos gavėjai turėtų proporcingai, kaip ir kiti galutiniai vartotojai, prisidėti prie viešosios elektros tiekimo paslaugos finansavimo. |
| --- | --- |

(166)

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad, atsižvelgiant į CSPE tikslus, įmonės, kurios naudojasi 0,5 % pridėtinės vertės riba ir su vartojimo vieta susijusia riba, yra tokioje pačioje faktinėje padėtyje kaip ir kiti galutiniai vartotojai. Visų pirma, kalbama apie elektros energijos vartotojus ir nėra jokių priežasčių manyti, kad, atsižvelgiant į paramos atsinaujinančiai energijai, kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansavimo tikslus, šiomis ribomis besinaudojantys vartotojai skiriasi nuo šiomis ribomis nesinaudojančių vartotojų. Todėl pagalbos gavėjai turėtų proporcingai, kaip ir kiti galutiniai vartotojai, prisidėti prie viešosios elektros tiekimo paslaugos finansavimo.

| (167) | Be to, ribos, t. y. 0,5 % pridėtinės vertės ribos arba su vartojimo vieta susijusios ribos, tinkamumo kriterijai sukuria papildomą diskriminaciją tarp įmonių, galinčių pasinaudoti tokiu ribos nustatymu. |
| --- | --- |

(167)

Be to, ribos, t. y. 0,5 % pridėtinės vertės ribos arba su vartojimo vieta susijusios ribos, tinkamumo kriterijai sukuria papildomą diskriminaciją tarp įmonių, galinčių pasinaudoti tokiu ribos nustatymu.

| (168) | Pirma, 0,5 % pridėtinės vertės ribos nustatymas, kuris turėtų būti skirtas daug elektros energijos vartojančioms įmonėms, iš tiesų skirtas tik pačioms didžiausioms įmonėms, nes mažiausia nustatyta suvartojimo riba yra 7 GWh per metus. Todėl daug energijos vartojančios įmonės, kurių CSPE viršija 0,5 % pridėtinės vertės, bet kurios per metus suvartoja mažiau energijos, neatitinka pridėtinės vertės ribos nustatymo reikalavimo, nors jų elektros energijos vartojimo intensyvumas yra toks pat ir jos veikia tame pačiame sektoriuje. Be to, ribos nustatymas pagal pridėtinę vertę taikomas tik pramonės įmonėms, bet netaikomas daug energijos suvartojančioms įmonėms, veikiančioms, pavyzdžiui, paslaugų teikimo sektoriuje. Taigi Komisija mano, kad nė vieno iš tokių diferencijavimų negalima paaiškinti CSPE pobūdžiu ir tikslu. |
| --- | --- |

(168)

Pirma, 0,5 % pridėtinės vertės ribos nustatymas, kuris turėtų būti skirtas daug elektros energijos vartojančioms įmonėms, iš tiesų skirtas tik pačioms didžiausioms įmonėms, nes mažiausia nustatyta suvartojimo riba yra 7 GWh per metus. Todėl daug energijos vartojančios įmonės, kurių CSPE viršija 0,5 % pridėtinės vertės, bet kurios per metus suvartoja mažiau energijos, neatitinka pridėtinės vertės ribos nustatymo reikalavimo, nors jų elektros energijos vartojimo intensyvumas yra toks pat ir jos veikia tame pačiame sektoriuje. Be to, ribos nustatymas pagal pridėtinę vertę taikomas tik pramonės įmonėms, bet netaikomas daug energijos suvartojančioms įmonėms, veikiančioms, pavyzdžiui, paslaugų teikimo sektoriuje. Taigi Komisija mano, kad nė vieno iš tokių diferencijavimų negalima paaiškinti CSPE pobūdžiu ir tikslu.

| (169) | Antra, dėl su vartojimo vieta susijusios ribos Įstatyme Nr. 2000-108 (iš dalies pakeistame Įstatymo Nr. 2003-8 37 straipsniu) kiekvienai vartojimo vietai nustatyta pradinė 500 000 EUR CSPE riba. Komisija pabrėžia, kad, remiantis Prancūzijos perduota papildoma informacija, ši riba, atsižvelgiant į 2013 m. ribos ir CSPE vertę, atitinka metinį 42 GWh (gigavatus per valandą) suvartojimą. Kaip pateiktoje informacijoje apie atitinkamus sektorius tvirtina Prancūzija, tokio masto suvartojimas būdingas tik tam tikriems ekonomikos sektoriams. Taigi ši riba suteikia atrankinio pobūdžio pranašumą tam tikroms įmonėms arba tam tikriems sektoriams, tačiau ji negali būti paaiškinta CSPE logika. Taigi Komisija dėl šios antros ribos daro išvadą, kad nė vieno iš tokių įstatymu nustatytų diferencijavimų negalima paaiškinti CSPE pobūdžiu ir tikslu. |
| --- | --- |

(169)

Antra, dėl su vartojimo vieta susijusios ribos Įstatyme Nr. 2000-108 (iš dalies pakeistame Įstatymo Nr. 2003-8 37 straipsniu) kiekvienai vartojimo vietai nustatyta pradinė 500 000 EUR CSPE riba. Komisija pabrėžia, kad, remiantis Prancūzijos perduota papildoma informacija, ši riba, atsižvelgiant į 2013 m. ribos ir CSPE vertę, atitinka metinį 42 GWh (gigavatus per valandą) suvartojimą. Kaip pateiktoje informacijoje apie atitinkamus sektorius tvirtina Prancūzija, tokio masto suvartojimas būdingas tik tam tikriems ekonomikos sektoriams. Taigi ši riba suteikia atrankinio pobūdžio pranašumą tam tikroms įmonėms arba tam tikriems sektoriams, tačiau ji negali būti paaiškinta CSPE logika. Taigi Komisija dėl šios antros ribos daro išvadą, kad nė vieno iš tokių įstatymu nustatytų diferencijavimų negalima paaiškinti CSPE pobūdžiu ir tikslu.

| (170) | Dėl 77 konstatuojamojoje dalyje Prancūzijos pateikto argumento, kad CSPE ribos nustatymai gali būti paaiškinti taikomu principu, pagal kurį mokesčiai atskaitomi priklausomai nuo mokesčių mokėtojo pajėgumo mokėti, Komisija pabrėžia, kad Prancūzija neįrodė, jog šis principas yra CSPE pagrindinis principas. Prancūzija taip pat neįrodė, kad įmonės, kurioms ribos nenustatytos, turi galimybių sumokėti mokestį, o tai yra būtina sąlyga norint pagrįsti, kad tokie ribų nustatymai atitinka sistemą. Be to, Prancūzija neįrodė, kad visos ribomis besinaudojančios įmonės negali sumokėti didesnės CSPE sumos (33). |
| --- | --- |

(170)

Dėl 77 konstatuojamojoje dalyje Prancūzijos pateikto argumento, kad CSPE ribos nustatymai gali būti paaiškinti taikomu principu, pagal kurį mokesčiai atskaitomi priklausomai nuo mokesčių mokėtojo pajėgumo mokėti, Komisija pabrėžia, kad Prancūzija neįrodė, jog šis principas yra CSPE pagrindinis principas. Prancūzija taip pat neįrodė, kad įmonės, kurioms ribos nenustatytos, turi galimybių sumokėti mokestį, o tai yra būtina sąlyga norint pagrįsti, kad tokie ribų nustatymai atitinka sistemą. Be to, Prancūzija neįrodė, kad visos ribomis besinaudojančios įmonės negali sumokėti didesnės CSPE sumos (33).

33

| (171) | Be to, su vartojimo vieta susijusi riba taikoma niekaip neatsižvelgiant į mokesčių mokėtojo pajėgumą mokėti. Iš tiesų, nors galima daryti prielaidą, kad yra ryšys tarp pajėgumo mokėti ir įmonės apyvartos arba pridėtinės vertės, ribos nustatymas kiekvienai vartojimo vietai leidžia CSPE netaikyti viršijus šią ribą, nepriklausomai nuo apyvartos ar pridėtinės vertės augimo. Todėl 77 konstatuojamojoje dalyje Prancūzijos pateiktas argumentas yra nepriimtinas. |
| --- | --- |

(171)

Be to, su vartojimo vieta susijusi riba taikoma niekaip neatsižvelgiant į mokesčių mokėtojo pajėgumą mokėti. Iš tiesų, nors galima daryti prielaidą, kad yra ryšys tarp pajėgumo mokėti ir įmonės apyvartos arba pridėtinės vertės, ribos nustatymas kiekvienai vartojimo vietai leidžia CSPE netaikyti viršijus šią ribą, nepriklausomai nuo apyvartos ar pridėtinės vertės augimo. Todėl 77 konstatuojamojoje dalyje Prancūzijos pateiktas argumentas yra nepriimtinas.

| (172) | Dėl pridėtinės vertės ribos Komisija pabrėžia, kad ši riba iš tiesų atrodo susijusi su atitinkamos įmonės pajėgumu mokėti. Vis dėlto, net jei manytume, kad CSPE grindžiamas pajėgumo mokėti principu, nors Prancūzija to neįrodė, pridėtinės vertės riba vis tiek būtų atrankinio pobūdžio, nes ji nėra taikoma nediskriminuojant visų įmonių, esančių tokioje pačioje faktinėje ir teisinėje padėtyje. Pridėtinės vertės riba iš tiesų yra skirta tik pramonės įmonėms ir netaikoma nepramoninėms įmonėms. Tačiau nepramoninės įmonės gali suvartoti tiek energijos, kad galima būtų pateisinti 0,5 % pridėtinės vertės ribos naudą. Be to, pridėtinės vertės riba skirta tik pakankamai didelėms įmonėms, kurios per metus suvartoja 7 GWh, ir netaikoma mažesnėms, šios suvartojimo ribos nesiekiančioms įmonėms, net kai CSPE siekia 0,5 % jų pridėtinės vertės. |
| --- | --- |

(172)

Dėl pridėtinės vertės ribos Komisija pabrėžia, kad ši riba iš tiesų atrodo susijusi su atitinkamos įmonės pajėgumu mokėti. Vis dėlto, net jei manytume, kad CSPE grindžiamas pajėgumo mokėti principu, nors Prancūzija to neįrodė, pridėtinės vertės riba vis tiek būtų atrankinio pobūdžio, nes ji nėra taikoma nediskriminuojant visų įmonių, esančių tokioje pačioje faktinėje ir teisinėje padėtyje. Pridėtinės vertės riba iš tiesų yra skirta tik pramonės įmonėms ir netaikoma nepramoninėms įmonėms. Tačiau nepramoninės įmonės gali suvartoti tiek energijos, kad galima būtų pateisinti 0,5 % pridėtinės vertės ribos naudą. Be to, pridėtinės vertės riba skirta tik pakankamai didelėms įmonėms, kurios per metus suvartoja 7 GWh, ir netaikoma mažesnėms, šios suvartojimo ribos nesiekiančioms įmonėms, net kai CSPE siekia 0,5 % jų pridėtinės vertės.

| (173) | Dėl šių priežasčių Komisija daro išvadą, kad įvairios įstatyme nustatytos ribos tam tikroms įmonėms arba tam tikriems ekonomikos sektoriams sudaro atrankinio pobūdžio pranašumą, todėl Komisija patvirtina savo 2014 m. rugsėjo 16 d. sprendime pradėti procedūrą pateiktą analizę. Šios priemonės iš tiesų suteikia pranašumą pagalbos gavėjams, palyginti su atskaitos sistema, kurioje numatyta, kad visi galutiniai vartotojai turi dalyvauti sistemoje siekiant finansuoti CSPE tikslus. Šiuo klausimu Komisija nepalaiko pozicijos, kurią pateikė ALFI 68 konstatuojamojoje dalyje, o Prancūzija – 74–78 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(173)

Dėl šių priežasčių Komisija daro išvadą, kad įvairios įstatyme nustatytos ribos tam tikroms įmonėms arba tam tikriems ekonomikos sektoriams sudaro atrankinio pobūdžio pranašumą, todėl Komisija patvirtina savo 2014 m. rugsėjo 16 d. sprendime pradėti procedūrą pateiktą analizę. Šios priemonės iš tiesų suteikia pranašumą pagalbos gavėjams, palyginti su atskaitos sistema, kurioje numatyta, kad visi galutiniai vartotojai turi dalyvauti sistemoje siekiant finansuoti CSPE tikslus. Šiuo klausimu Komisija nepalaiko pozicijos, kurią pateikė ALFI 68 konstatuojamojoje dalyje, o Prancūzija – 74–78 konstatuojamosiose dalyse.

| (174) | Be to, kaip nurodyta 164 konstatuojamojoje dalyje, Prancūzija neįrodė, kad tokį skirtingą požiūrį lėmė apmokestinimo sistema. Šiuo atveju prievolė įrodyti tenka valstybei narei. |
| --- | --- |

(174)

Be to, kaip nurodyta 164 konstatuojamojoje dalyje, Prancūzija neįrodė, kad tokį skirtingą požiūrį lėmė apmokestinimo sistema. Šiuo atveju prievolė įrodyti tenka valstybei narei.

5.1.1.3.   Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

| (175) | Įmonės, kurioms teikiamas pranašumas nustatant CSPE ribą vartojimo vietai arba pridėtinės vertės ribą, konkuruoja su kitų valstybių narių įmonėmis (metalurgijos, popieriaus gamybos, maisto ir žemės ūkio, pramonės ir kt. srityse). Taigi vartojimo vietos ribos ir pridėtinės vertės ribos nustatymas gali daryti poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(175)

Įmonės, kurioms teikiamas pranašumas nustatant CSPE ribą vartojimo vietai arba pridėtinės vertės ribą, konkuruoja su kitų valstybių narių įmonėmis (metalurgijos, popieriaus gamybos, maisto ir žemės ūkio, pramonės ir kt. srityse). Taigi vartojimo vietos ribos ir pridėtinės vertės ribos nustatymas gali daryti poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (176) | Todėl Komisija nepritaria Prancūzijos pozicijai, pateiktai 79 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(176)

Todėl Komisija nepritaria Prancūzijos pozicijai, pateiktai 79 konstatuojamojoje dalyje.

5.1.1.4.   Išvada dėl pagalbos buvimo

Išvada dėl pagalbos buvimo

| (177) | Dėl 48–50 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių Komisija patvirtina išvadas, suformuluotas savo sprendime pradėti procedūrą, ir mano, kad vartojimo vietos ribos ir pridėtinės vertės ribos nustatymas yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(177)

Dėl 48–50 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių Komisija patvirtina išvadas, suformuluotas savo sprendime pradėti procedūrą, ir mano, kad vartojimo vietos ribos ir pridėtinės vertės ribos nustatymas yra valstybės pagalba.

5.1.2.   Atleidimas nuo CSPE, taikomas elektros energijai, pagamintai vartojimui savo reikmėms

Atleidimas nuo CSPE, taikomas elektros energijai, pagamintai vartojimui savo reikmėms

5.1.2.1.   Priemonė priskiriama valstybei ir finansuojama iš valstybinių išteklių

Priemonė priskiriama valstybei ir finansuojama iš valstybinių išteklių

| (178) | Dėl tų pačių priežasčių, kurios buvo išdėstytos 5.1.1.1 dalyje, Komisija patvirtina, kad tokie mokesčio netaikymai priskirtini valstybei ir finansuojami iš valstybinių išteklių. |
| --- | --- |

(178)

Dėl tų pačių priežasčių, kurios buvo išdėstytos 5.1.1.1 dalyje, Komisija patvirtina, kad tokie mokesčio netaikymai priskirtini valstybei ir finansuojami iš valstybinių išteklių.

5.1.2.2.   Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

| (179) | Įmonės, kurioms suteikiamas toks CSPE netaikymas (daugiausiai elektros gamintojai, naudojantys branduolines elektrines ir hidroakumuliaciją naudojančias hidroelektrines), konkuruoja su kitų valstybių narių įmonėmis. Todėl toks atleidimas nuo mokesčio gali daryti poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(179)

Įmonės, kurioms suteikiamas toks CSPE netaikymas (daugiausiai elektros gamintojai, naudojantys branduolines elektrines ir hidroakumuliaciją naudojančias hidroelektrines), konkuruoja su kitų valstybių narių įmonėmis. Todėl toks atleidimas nuo mokesčio gali daryti poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (180) | Prancūzija mano, kad savo reikmėms elektros energiją gaminančių įmonių atleidimas nuo CSPE neiškraipo konkurencijos, nes daugelis šalių, visų pirma Europos Sąjungoje, taiko tokį patį atleidimo nuo mokesčio būdą, kaip tai išaiškinta 79 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(180)

Prancūzija mano, kad savo reikmėms elektros energiją gaminančių įmonių atleidimas nuo CSPE neiškraipo konkurencijos, nes daugelis šalių, visų pirma Europos Sąjungoje, taiko tokį patį atleidimo nuo mokesčio būdą, kaip tai išaiškinta 79 konstatuojamojoje dalyje.

| (181) | Pagal nusistovėjusią Teismo praktiką, vienos valstybės įgyvendinta priemonė gali būti vertinama kaip iškraipanti konkurenciją, jeigu ji pagerina pagalbos gavėjo konkurencinę padėtį jo konkurentų atžvilgiu (34). Taip atsitinka tuomet, jei priemonė leidžia sumažinti sąnaudas, kurias paprastai patiria įmonė. Be to, Teisingumo Teismas jau nusprendė, kad individualios priemonės, kuriomis valstybė narė derina vieno sektoriaus konkurencines sąlygas su kitose valstybėse narėse esančiomis sąlygomis, šiuo atveju negali būti vertinama kitaip nei valstybės pagalba (35). |
| --- | --- |

(181)

Pagal nusistovėjusią Teismo praktiką, vienos valstybės įgyvendinta priemonė gali būti vertinama kaip iškraipanti konkurenciją, jeigu ji pagerina pagalbos gavėjo konkurencinę padėtį jo konkurentų atžvilgiu (34). Taip atsitinka tuomet, jei priemonė leidžia sumažinti sąnaudas, kurias paprastai patiria įmonė. Be to, Teisingumo Teismas jau nusprendė, kad individualios priemonės, kuriomis valstybė narė derina vieno sektoriaus konkurencines sąlygas su kitose valstybėse narėse esančiomis sąlygomis, šiuo atveju negali būti vertinama kitaip nei valstybės pagalba (35).

34

35

5.1.2.3.   Ekonominis pranašumas ir atrankumas

Ekonominis pranašumas ir atrankumas

| (182) | Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad atleidimas nuo mokesčio iš pradžių atrodo kaip pranašumo suteikimas vartojimui savo reikmėms gaminantiems vartotojams. Kaip jau nurodyta 162 konstatuojamojoje dalyje, CSPE turi mokėti galutiniai elektros energijos vartotojai, įsikūrę Prancūzijos teritorijoje, o CSPE suma apskaičiuojama proporcingai suvartotam elektros energijos kiekiui. Atleisdama nuo CSPE mokėjimo dalį vartotojų, gaminančių elektros energiją savo reikmėms, valstybė palengvino CSPE naštą pagalbą gaunančioms įmonėms, kurios priešingu atveju turėtų mokėti mokestį. |
| --- | --- |

(182)

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad atleidimas nuo mokesčio iš pradžių atrodo kaip pranašumo suteikimas vartojimui savo reikmėms gaminantiems vartotojams. Kaip jau nurodyta 162 konstatuojamojoje dalyje, CSPE turi mokėti galutiniai elektros energijos vartotojai, įsikūrę Prancūzijos teritorijoje, o CSPE suma apskaičiuojama proporcingai suvartotam elektros energijos kiekiui. Atleisdama nuo CSPE mokėjimo dalį vartotojų, gaminančių elektros energiją savo reikmėms, valstybė palengvino CSPE naštą pagalbą gaunančioms įmonėms, kurios priešingu atveju turėtų mokėti mokestį.

| (183) | Tuomet Komisija išnagrinėjo, ar šis pranašumas yra atrankinio pobūdžio. Visų pirma, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad CSPE atrankos sistema apibūdinta 165 konstatuojamojoje dalyje. Ši sistema grindžiama tuo, kad mokestį turi mokėti visi galutiniai elektros energijos vartotojai priklausomai nuo jų suvartotos energijos kiekio. Mokestis surenkamas siekiant iš jo finansuoti paramos konkretiems tikslams priemones. |
| --- | --- |

(183)

Tuomet Komisija išnagrinėjo, ar šis pranašumas yra atrankinio pobūdžio. Visų pirma, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad CSPE atrankos sistema apibūdinta 165 konstatuojamojoje dalyje. Ši sistema grindžiama tuo, kad mokestį turi mokėti visi galutiniai elektros energijos vartotojai priklausomai nuo jų suvartotos energijos kiekio. Mokestis surenkamas siekiant iš jo finansuoti paramos konkretiems tikslams priemones.

| (184) | Antra, Komisija turi patikrinti, ar franšizės gaminti elektros energiją vartojimui savo reikmėms turėtojai atitinka mokesčio už elektrą sistemos logiką. Elektros vartojimas siekiant gaminti elektros energiją – tai (galutinis) elektros energijos vartojimas. Taigi CSPE tikslų požiūriu, elektrą vartojantis elektros gamintojas nesiskiria nuo elektrą vartojančio kito vartotojo, o vartojimui savo reikmėms elektros energiją gaminančių įmonių dalinis atleidimas nuo mokesčio sukuria nepagrįstą skirtumą CSPE tikslų atžvilgiu. Todėl Komisija daro išvadą, kad priemonė yra prima facie atrankinė, nes ji diferencijuoja įmones, esančias panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje CSPE tikslo atžvilgiu. |
| --- | --- |

(184)

Antra, Komisija turi patikrinti, ar franšizės gaminti elektros energiją vartojimui savo reikmėms turėtojai atitinka mokesčio už elektrą sistemos logiką. Elektros vartojimas siekiant gaminti elektros energiją – tai (galutinis) elektros energijos vartojimas. Taigi CSPE tikslų požiūriu, elektrą vartojantis elektros gamintojas nesiskiria nuo elektrą vartojančio kito vartotojo, o vartojimui savo reikmėms elektros energiją gaminančių įmonių dalinis atleidimas nuo mokesčio sukuria nepagrįstą skirtumą CSPE tikslų atžvilgiu. Todėl Komisija daro išvadą, kad priemonė yra prima facie atrankinė, nes ji diferencijuoja įmones, esančias panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje CSPE tikslo atžvilgiu.

prima facie

| (185) | Vis dėlto Prancūzija atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo atleidimu nuo mokesčio siekiama išvengti dvigubo apmokestinimo, kuris mokestinėse schemose yra dažnai pasitaikantis principas. |
| --- | --- |

(185)

Vis dėlto Prancūzija atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo atleidimu nuo mokesčio siekiama išvengti dvigubo apmokestinimo, kuris mokestinėse schemose yra dažnai pasitaikantis principas.

| (186) | Iš tiesų, jei nebūtų atleidimo nuo mokesčio, galutinio vartotojo suvartota elektros energija būtų du kartus apmokestinta CSPE: vieną kartą, kai elektros energija A naudojama pagaminti elektros energiją B, ir antrą kartą, kai elektros energija B generuojama iš elektros energijos A. |
| --- | --- |

(186)

Iš tiesų, jei nebūtų atleidimo nuo mokesčio, galutinio vartotojo suvartota elektros energija būtų du kartus apmokestinta CSPE: vieną kartą, kai elektros energija A naudojama pagaminti elektros energiją B, ir antrą kartą, kai elektros energija B generuojama iš elektros energijos A.

| (187) | Komisija jau pripažino, kad pastangos išvengti dvigubo apmokestinimo yra dažniausiai elektros energijos vartojimo mokesčių sistemose aptinkamas principas (36), tačiau toks principas pasitaiko ir kitose apmokestinimo schemose (37). Be to, kalbama apie principą, dėl kurio buvo priimtas 2003 m. spalio 27 d. direktyvos 2003/96/EB 14 straipsnio 1 dalies a punktas. Todėl Komisija patvirtina Prancūzijos 111 konstatuojamojoje dalyje pateiktą argumentą. |
| --- | --- |

(187)

Komisija jau pripažino, kad pastangos išvengti dvigubo apmokestinimo yra dažniausiai elektros energijos vartojimo mokesčių sistemose aptinkamas principas (36), tačiau toks principas pasitaiko ir kitose apmokestinimo schemose (37). Be to, kalbama apie principą, dėl kurio buvo priimtas 2003 m. spalio 27 d. direktyvos 2003/96/EB 14 straipsnio 1 dalies a punktas. Todėl Komisija patvirtina Prancūzijos 111 konstatuojamojoje dalyje pateiktą argumentą.

36

37

| (188) | Todėl Komisija mano, kad bendrovių, naudojančių elektrą savo reikmėms, kad pagamintų elektros energiją, atleidimas nuo mokesčio pagrįstas CSPE sistemos pobūdžiu ir struktūra. |
| --- | --- |

(188)

Todėl Komisija mano, kad bendrovių, naudojančių elektrą savo reikmėms, kad pagamintų elektros energiją, atleidimas nuo mokesčio pagrįstas CSPE sistemos pobūdžiu ir struktūra.

| (189) | Taigi Komisija mano, kad vartojimui savo reikmėms pagamintos energijos, skirtos elektros energijai vartoti, atleidimas nuo mokesčio nėra atrankinio pobūdžio pranašumas. Komisija daro išvadą, kad gamybos vietų, naudojančių elektros energiją savo reikmėms, kad pagamintų elektros energiją, atleidimas nuo CSPE nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(189)

Taigi Komisija mano, kad vartojimui savo reikmėms pagamintos energijos, skirtos elektros energijai vartoti, atleidimas nuo mokesčio nėra atrankinio pobūdžio pranašumas. Komisija daro išvadą, kad gamybos vietų, naudojančių elektros energiją savo reikmėms, kad pagamintų elektros energiją, atleidimas nuo CSPE nėra valstybės pagalba.

5.1.2.4.   Išvada dėl pagalbos buvimo

Išvada dėl pagalbos buvimo

| (190) | Dėl 178–189 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad gamybos vietų, naudojančių elektros energiją savo reikmėms, kad pagamintų elektros energiją, atleidimas nuo CSPE nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(190)

Dėl 178–189 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad gamybos vietų, naudojančių elektros energiją savo reikmėms, kad pagamintų elektros energiją, atleidimas nuo CSPE nėra valstybės pagalba.

| (191) | Komisija patvirtina Prancūzijos išvadas, pateiktas 127 konstatuojamojoje dalyje, kuriose teigiama, kad šiems pagalbos gavėjams nereikalingas joks sureguliavimo planas. |
| --- | --- |

(191)

Komisija patvirtina Prancūzijos išvadas, pateiktas 127 konstatuojamojoje dalyje, kuriose teigiama, kad šiems pagalbos gavėjams nereikalingas joks sureguliavimo planas.

5.1.3.   CSPE netaikymas savo vartojimo reikmėms skirtai energijai, gaminamai didelio naudingumo kogeneracijos būdu arba iš atsinaujinančios energijos, kai CSPE dalis skiriama šiems tikslams finansuoti.

CSPE netaikymas savo vartojimo reikmėms skirtai energijai, gaminamai didelio naudingumo kogeneracijos būdu arba iš atsinaujinančios energijos, kai CSPE dalis skiriama šiems tikslams finansuoti.

5.1.3.1.   Priemonė priskiriama valstybei ir finansuojama iš valstybinių išteklių

Priemonė priskiriama valstybei ir finansuojama iš valstybinių išteklių

| (192) | Dėl tų pačių priežasčių, kurios buvo išdėstytos 5.1.2.1 dalyje, Komisija patvirtina, kad tokie mokesčio netaikymai priskirtini valstybei ir finansuojami iš valstybinių išteklių. |
| --- | --- |

(192)

Dėl tų pačių priežasčių, kurios buvo išdėstytos 5.1.2.1 dalyje, Komisija patvirtina, kad tokie mokesčio netaikymai priskirtini valstybei ir finansuojami iš valstybinių išteklių.

5.1.3.2.   Ekonominis pranašumas ir atrankumas

Ekonominis pranašumas ir atrankumas

| (193) | Kaip jau nurodyta 182–189 konstatuojamosiose dalyse, Komisija visų pirma mano, kad vartojimui savo reikmėms gaminantiems vartotojams suteiktas dalinis atleidimas nuo CSPE šiems vartotojams suteikia pranašumą. |
| --- | --- |

(193)

Kaip jau nurodyta 182–189 konstatuojamosiose dalyse, Komisija visų pirma mano, kad vartojimui savo reikmėms gaminantiems vartotojams suteiktas dalinis atleidimas nuo CSPE šiems vartotojams suteikia pranašumą.

| (194) | Komisija išnagrinėjo, ar šis pranašumas buvo atrankinio pobūdžio kalbant apie vartojimui savo reikmėms pagamintą energiją, generuojamą didelio naudingumo kogeneracijos būdu arba iš atsinaujinančios energijos. |
| --- | --- |

(194)

Komisija išnagrinėjo, ar šis pranašumas buvo atrankinio pobūdžio kalbant apie vartojimui savo reikmėms pagamintą energiją, generuojamą didelio naudingumo kogeneracijos būdu arba iš atsinaujinančios energijos.

| (195) | Pirma, atskaitos sistema aprašyta 165 konstatuojamojoje dalyje. Pagal atskaitos sistemą CSPE finansuoja visi elektros energijos vartotojai ir šiuo mokesčiu siekiama konkrečių tikslų. |
| --- | --- |

(195)

Pirma, atskaitos sistema aprašyta 165 konstatuojamojoje dalyje. Pagal atskaitos sistemą CSPE finansuoja visi elektros energijos vartotojai ir šiuo mokesčiu siekiama konkrečių tikslų.

| (196) | Antra, kalbant apie CSPE netaikymą savo reikmėms elektrą naudojantiems vartotojams, kurie elektros gamybai naudoja atsinaujinančios energijos arba didelio naudingumo kogeneracijos įrenginius, ir apie CSPE dalį, skirtą atsinaujinančiai energijai ir didelio naudingumo kogeneracijai finansuoti, Komisija mano, kad tokios franšizės turėtojai yra tokioje pačioje faktinėje ir teisinėje padėtyje kaip ir kiti CSPE mokėtojai atsižvelgiant į CSPE siekiama tikslą, kuriame numatyta, kad visi galutiniai elektros energijos vartotojai turi dalyvauti sistemoje, kad būtų galima finansuoti CSPE tikslus. |
| --- | --- |

(196)

Antra, kalbant apie CSPE netaikymą savo reikmėms elektrą naudojantiems vartotojams, kurie elektros gamybai naudoja atsinaujinančios energijos arba didelio naudingumo kogeneracijos įrenginius, ir apie CSPE dalį, skirtą atsinaujinančiai energijai ir didelio naudingumo kogeneracijai finansuoti, Komisija mano, kad tokios franšizės turėtojai yra tokioje pačioje faktinėje ir teisinėje padėtyje kaip ir kiti CSPE mokėtojai atsižvelgiant į CSPE siekiama tikslą, kuriame numatyta, kad visi galutiniai elektros energijos vartotojai turi dalyvauti sistemoje, kad būtų galima finansuoti CSPE tikslus.

| (197) | Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad savo vartojimo reikmėms elektrą gaminantys gamintojai, pasirinkę naudotis atsinaujinančia energija arba didelio naudingumo kogeneracija, tiesiogiai prisideda prie dviejų priemonių, kurias CSPE turi finansuoti, t. y. paramos atsinaujinančios energijos gamybai ir elektros energijos gamybos naudojant didelio naudingumo kogeneracijos įrenginius, tikslų. Vis tik Prancūzija patvirtino, kad savo vartojimo reikmėms gaminantys gamintojai nepasinaudojo parama savo reikmėms pagamintai daliai. Tik į tinklą perduodamai elektros energijai gali būti taikoma iš CSPE finansuojama parama. Atsižvelgiant į tai, kad savo vartojimo reikmėms elektrą gaminantys gamintojai, pasirinkę naudotis atsinaujinančia energija arba didelio naudingumo kogeneracija, ir elektros energiją į tinklus perduodantys gamintojai lygiai taip pat prisideda prie aplinkos apsaugos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslų, kurių siekiama iš CSPE finansuojamos paramos priemonėmis, Komisija mano, kad pagal CSPE logiką ir pobūdį reikėtų nuo CSPE dalies atleisti savo vartojimo reikmėms elektrą gaminančius gamintojus, pasirinkusius naudotis atsinaujinančia energija arba didelio naudingumo kogeneracija (kurie negauna jokios iš CSPE finansuojamos paramos savo reikmėms pagamintai energijai), nes CSPE skirtas finansuoti atitinkamai paramos atsinaujinančiai energijai ir kogeneracijai priemones (38). Todėl šis atleidimas nuo mokesčio nėra atrankinio pobūdžio pranašumas. |
| --- | --- |

(197)

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad savo vartojimo reikmėms elektrą gaminantys gamintojai, pasirinkę naudotis atsinaujinančia energija arba didelio naudingumo kogeneracija, tiesiogiai prisideda prie dviejų priemonių, kurias CSPE turi finansuoti, t. y. paramos atsinaujinančios energijos gamybai ir elektros energijos gamybos naudojant didelio naudingumo kogeneracijos įrenginius, tikslų. Vis tik Prancūzija patvirtino, kad savo vartojimo reikmėms gaminantys gamintojai nepasinaudojo parama savo reikmėms pagamintai daliai. Tik į tinklą perduodamai elektros energijai gali būti taikoma iš CSPE finansuojama parama. Atsižvelgiant į tai, kad savo vartojimo reikmėms elektrą gaminantys gamintojai, pasirinkę naudotis atsinaujinančia energija arba didelio naudingumo kogeneracija, ir elektros energiją į tinklus perduodantys gamintojai lygiai taip pat prisideda prie aplinkos apsaugos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslų, kurių siekiama iš CSPE finansuojamos paramos priemonėmis, Komisija mano, kad pagal CSPE logiką ir pobūdį reikėtų nuo CSPE dalies atleisti savo vartojimo reikmėms elektrą gaminančius gamintojus, pasirinkusius naudotis atsinaujinančia energija arba didelio naudingumo kogeneracija (kurie negauna jokios iš CSPE finansuojamos paramos savo reikmėms pagamintai energijai), nes CSPE skirtas finansuoti atitinkamai paramos atsinaujinančiai energijai ir kogeneracijai priemones (38). Todėl šis atleidimas nuo mokesčio nėra atrankinio pobūdžio pranašumas.

38

| (198) | Jeigu galima pagrįsti savo vartojimo reikmėms didelio naudingumo kogeneracijos būdu elektrą gaminančių gamintojų atleidimą nuo dalies CSPE, iš kurios finansuojama parama kogeneracijai, tai nepasakytina apie CSPE dalį, iš kurios finansuojama parama atsinaujinančiai energijai, nebent jeigu kogeneracijos įrenginiai papildomai naudotų ir atsinaujinančią energiją. Atitinkamai, jeigu galima pagrįsti savo vartojimo reikmėms iš atsinaujinančios energijos elektrą gaminančių gamintojų atleidimą nuo dalies CSPE, iš kurios finansuojama parama atsinaujinančiai energijai, tai nepasakytina apie CSPE dalį, iš kurios finansuojama kogeneracija, nebent pats įrenginys yra didelio naudingumo kogeneracijos įrenginys. |
| --- | --- |

(198)

Jeigu galima pagrįsti savo vartojimo reikmėms didelio naudingumo kogeneracijos būdu elektrą gaminančių gamintojų atleidimą nuo dalies CSPE, iš kurios finansuojama parama kogeneracijai, tai nepasakytina apie CSPE dalį, iš kurios finansuojama parama atsinaujinančiai energijai, nebent jeigu kogeneracijos įrenginiai papildomai naudotų ir atsinaujinančią energiją. Atitinkamai, jeigu galima pagrįsti savo vartojimo reikmėms iš atsinaujinančios energijos elektrą gaminančių gamintojų atleidimą nuo dalies CSPE, iš kurios finansuojama parama atsinaujinančiai energijai, tai nepasakytina apie CSPE dalį, iš kurios finansuojama kogeneracija, nebent pats įrenginys yra didelio naudingumo kogeneracijos įrenginys.

| (199) | Be to, taip pat nepagrįsta savo vartojimo reikmėms didelio naudingumo kogeneracijos būdu arba iš atsinaujinančios energijos elektrą gaminančius gamintojus atleisti nuo CSPE dalies, iš kurios finansuojami kiti tikslai (visų pirma socialiniai tarifai ir tarifų išlyginimas). Šių kitų tikslų finansavimo atžvilgiu, savo vartojimo reikmėms didelio naudingumo kogeneracijos būdu arba iš atsinaujinančios energijos elektrą gaminantys gamintojai yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje kaip kiti elektros vartotojai, atsižvelgiant į tai, kad jų savo reikmėms pagaminta energija neprisideda prie šių kitų tikslų. |
| --- | --- |

(199)

Be to, taip pat nepagrįsta savo vartojimo reikmėms didelio naudingumo kogeneracijos būdu arba iš atsinaujinančios energijos elektrą gaminančius gamintojus atleisti nuo CSPE dalies, iš kurios finansuojami kiti tikslai (visų pirma socialiniai tarifai ir tarifų išlyginimas). Šių kitų tikslų finansavimo atžvilgiu, savo vartojimo reikmėms didelio naudingumo kogeneracijos būdu arba iš atsinaujinančios energijos elektrą gaminantys gamintojai yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje kaip kiti elektros vartotojai, atsižvelgiant į tai, kad jų savo reikmėms pagaminta energija neprisideda prie šių kitų tikslų.

| (200) | Komisija taip pat pabrėžė, kad CSPE netaikymas vartojimui savo reikmėms pagamintai energijai negali būti pagrįstas bendros svarbos tikslu, pvz., didžiausios apkrovos valdymo gerinimu, kaip nurodė Prancūzija, nes šis bendros svarbos tikslas nėra su CSPE atskaitos sistema susijęs tikslas. Be to, net jei daroma prielaida, kad CSPE grindžiamas tokiu tikslu, savo reikmėms gaminamos energijos atleidimas nuo mokesčio pats savaime nepadėtų suvaldyti didžiausios vartojimo apkrovos. Savo vartojimo reikmėms energiją gaminantys gamintojai visuomet yra prisijungę prie tinklo, viena vertus, kad galėtų perduoti pagamintos energijos perteklių, kita vertus, kad pasinaudotų tinklo energija tuo atveju, jei jų įrenginiai sugestų ar būtų taisomi, arba kad galėtų paprasčiausiai papildyti savo įrenginių pagamintos energijos kiekį. Atleidimui nuo mokesčio netaikoma sąlyga nevartoti energijos iš tinklo vartojimo piko atveju. |
| --- | --- |

(200)

Komisija taip pat pabrėžė, kad CSPE netaikymas vartojimui savo reikmėms pagamintai energijai negali būti pagrįstas bendros svarbos tikslu, pvz., didžiausios apkrovos valdymo gerinimu, kaip nurodė Prancūzija, nes šis bendros svarbos tikslas nėra su CSPE atskaitos sistema susijęs tikslas. Be to, net jei daroma prielaida, kad CSPE grindžiamas tokiu tikslu, savo reikmėms gaminamos energijos atleidimas nuo mokesčio pats savaime nepadėtų suvaldyti didžiausios vartojimo apkrovos. Savo vartojimo reikmėms energiją gaminantys gamintojai visuomet yra prisijungę prie tinklo, viena vertus, kad galėtų perduoti pagamintos energijos perteklių, kita vertus, kad pasinaudotų tinklo energija tuo atveju, jei jų įrenginiai sugestų ar būtų taisomi, arba kad galėtų paprasčiausiai papildyti savo įrenginių pagamintos energijos kiekį. Atleidimui nuo mokesčio netaikoma sąlyga nevartoti energijos iš tinklo vartojimo piko atveju.

| (201) | Be to, Prancūzija pabrėžė, kad dalinį savo reikmėms energiją gaminančių gamintojų atleidimą nuo mokesčio galima pagrįsti tuo, kad šie gamintojai pasirinko nesinaudoti viešąja elektros energijos tiekimo paslauga. Vis dėlto Komisija atkreipia dėmesį, kad Prancūzija nenurodė, jog CSPE buvo nustatytas atsižvelgiant į naudojimosi viešąja elektros energijos tiekimo paslauga lygį. Prancūzija patvirtino, kad visi savo vartojimo reikmėms energiją gaminantys gamintojai, besinaudojantis daliniu mokesčio netaikymu savo reikmėms pagamintai energijai, buvo prisijungę prie viešojo tinklo, todėl jie visi turėjo galimybę prireikus prisijungti prie tinklo, kad perduotų į tinklą savo pagamintos energijos perteklių arba kad vartotų tinklo energiją, jei jų įrenginys sugedo ar yra taisomas. Be to, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad kalbant apie CSPE dalį, iš kurios finansuojamas tarifų išlyginimas užjūrio teritorijose, savo vartojimo reikmėms energiją gaminantys gamintojai ir galutiniai vartotojai žemyninėje Prancūzijoje yra tokioje pačioje padėtyje, todėl, kad nei vieni, nei kiti nesinaudoja šia paslauga, bet iš solidarumo turi prisidėti prie jos finansavimo. |
| --- | --- |

(201)

Be to, Prancūzija pabrėžė, kad dalinį savo reikmėms energiją gaminančių gamintojų atleidimą nuo mokesčio galima pagrįsti tuo, kad šie gamintojai pasirinko nesinaudoti viešąja elektros energijos tiekimo paslauga. Vis dėlto Komisija atkreipia dėmesį, kad Prancūzija nenurodė, jog CSPE buvo nustatytas atsižvelgiant į naudojimosi viešąja elektros energijos tiekimo paslauga lygį. Prancūzija patvirtino, kad visi savo vartojimo reikmėms energiją gaminantys gamintojai, besinaudojantis daliniu mokesčio netaikymu savo reikmėms pagamintai energijai, buvo prisijungę prie viešojo tinklo, todėl jie visi turėjo galimybę prireikus prisijungti prie tinklo, kad perduotų į tinklą savo pagamintos energijos perteklių arba kad vartotų tinklo energiją, jei jų įrenginys sugedo ar yra taisomas. Be to, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad kalbant apie CSPE dalį, iš kurios finansuojamas tarifų išlyginimas užjūrio teritorijose, savo vartojimo reikmėms energiją gaminantys gamintojai ir galutiniai vartotojai žemyninėje Prancūzijoje yra tokioje pačioje padėtyje, todėl, kad nei vieni, nei kiti nesinaudoja šia paslauga, bet iš solidarumo turi prisidėti prie jos finansavimo.

| (202) | Be to, Prancūzija mano, kad (dalinį) atleidimą nuo mokesčio galima pagrįsti remiantis Direktyva 2003/96/EB, kurioje nustatyta, kad smulkieji elektros gamintojai gali būti atleidžiami nuo mokesčio už elektrą, jeigu tai elektrai pagaminti naudojami produktai, apmokestinti kitais mokesčiais (žr. 76 ir 111 konstatuojamąsias dalis). Šiuo klausimu Komisija pabrėžia, kad Direktyva 2003/96/EB kaip tokia nėra taikytina CSPE, kaip Prancūzija jau buvo nurodžiusi savo raštuose prieš pradedant oficialią tyrimo procedūrą. Be to, jei ši Direktyva būtų taikytina arba jeigu CSPE reikėtų analogiškai taikyti pagrindinius Direktyvos 2003/96/EB principus, reikėtų daryti išvadą, kad atleidimas nuo mokesčio yra nepagrįstas. CSPE renkamas tik už elektros energiją, jis netaikomas tai elektros energijai pagaminti naudojamiems produktams (išskyrus elektrą). Vadinasi, Direktyvos 2003/96/EB taikymas iš tiesų reikštų patvirtinimą, kad CSPE turi būti renkamas už elektrą. |
| --- | --- |

(202)

Be to, Prancūzija mano, kad (dalinį) atleidimą nuo mokesčio galima pagrįsti remiantis Direktyva 2003/96/EB, kurioje nustatyta, kad smulkieji elektros gamintojai gali būti atleidžiami nuo mokesčio už elektrą, jeigu tai elektrai pagaminti naudojami produktai, apmokestinti kitais mokesčiais (žr. 76 ir 111 konstatuojamąsias dalis). Šiuo klausimu Komisija pabrėžia, kad Direktyva 2003/96/EB kaip tokia nėra taikytina CSPE, kaip Prancūzija jau buvo nurodžiusi savo raštuose prieš pradedant oficialią tyrimo procedūrą. Be to, jei ši Direktyva būtų taikytina arba jeigu CSPE reikėtų analogiškai taikyti pagrindinius Direktyvos 2003/96/EB principus, reikėtų daryti išvadą, kad atleidimas nuo mokesčio yra nepagrįstas. CSPE renkamas tik už elektros energiją, jis netaikomas tai elektros energijai pagaminti naudojamiems produktams (išskyrus elektrą). Vadinasi, Direktyvos 2003/96/EB taikymas iš tiesų reikštų patvirtinimą, kad CSPE turi būti renkamas už elektrą.

5.1.3.3.   Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

| (203) | Įmonės, kurios naudojasi atleidimu nuo CSPE, konkuruoja su kitų valstybių narių įmonėmis. Šiuo atveju aptariami savo vartojimo reikmėms elektrą gaminantys gamintojai nėra elektros energijos gamintojai, o pramonės įmonės, veikiančios šiuose veiklos sektoriuose: daugiausia chemijos, metalurgijos, naftos ir chemijos sektoriuose, kaip nurodė Prancūzija ir kaip priminta 78 konstatuojamojoje dalyje. Todėl toks atleidimas nuo mokesčio gali daryti poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(203)

Įmonės, kurios naudojasi atleidimu nuo CSPE, konkuruoja su kitų valstybių narių įmonėmis. Šiuo atveju aptariami savo vartojimo reikmėms elektrą gaminantys gamintojai nėra elektros energijos gamintojai, o pramonės įmonės, veikiančios šiuose veiklos sektoriuose: daugiausia chemijos, metalurgijos, naftos ir chemijos sektoriuose, kaip nurodė Prancūzija ir kaip priminta 78 konstatuojamojoje dalyje. Todėl toks atleidimas nuo mokesčio gali daryti poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai.

5.1.3.4.   Išvada dėl pagalbos buvimo

Išvada dėl pagalbos buvimo

| (204) | Komisija daro išvadą, kad CSPE netaikymas atitinkamai savo vartojimo reikmėms iš atsinaujinančių energijos šaltinių ir didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintai elektros energijai, kuri skirta elektros energijai gaminti, nėra valstybės pagalba, jeigu CSPE dalis atitinkamai skiriama atsinaujinančiai energijai ir didelio naudingumo kogeneracijai finansuoti. Tačiau atleidimas nuo dalies CSPE, kuriuo siekiama finansuoti kitas CSPE sudėtines dalis, išskyrus atitinkamai paramą atsinaujinančiai energijai ir didelio naudingumo kogeneracijai, yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(204)

Komisija daro išvadą, kad CSPE netaikymas atitinkamai savo vartojimo reikmėms iš atsinaujinančių energijos šaltinių ir didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintai elektros energijai, kuri skirta elektros energijai gaminti, nėra valstybės pagalba, jeigu CSPE dalis atitinkamai skiriama atsinaujinančiai energijai ir didelio naudingumo kogeneracijai finansuoti. Tačiau atleidimas nuo dalies CSPE, kuriuo siekiama finansuoti kitas CSPE sudėtines dalis, išskyrus atitinkamai paramą atsinaujinančiai energijai ir didelio naudingumo kogeneracijai, yra valstybės pagalba.

| (205) | Taigi Komisija patvirtina Prancūzijos 128–131 konstatuojamosiose dalyse suformuluotas išvadas. |
| --- | --- |

(205)

Taigi Komisija patvirtina Prancūzijos 128–131 konstatuojamosiose dalyse suformuluotas išvadas.

5.1.4.   Mokesčio netaikymas savo vartojimo reikmėms skirtai energijai, gaminamai iš kitų šaltinių nei didelio naudingumo kogeneracija ir atsinaujinanti energija

Mokesčio netaikymas savo vartojimo reikmėms skirtai energijai, gaminamai iš kitų šaltinių nei didelio naudingumo kogeneracija ir atsinaujinanti energija

5.1.4.1.   Priemonė priskiriama valstybei ir finansuojama iš valstybinių išteklių

Priemonė priskiriama valstybei ir finansuojama iš valstybinių išteklių

| (206) | Dėl tų pačių priežasčių, kurios buvo išdėstytos 5.1.2.1 dalyje, Komisija patvirtina, kad tokie atleidimai nuo mokesčio priskirtini valstybei ir finansuojami iš valstybinių išteklių. |
| --- | --- |

(206)

Dėl tų pačių priežasčių, kurios buvo išdėstytos 5.1.2.1 dalyje, Komisija patvirtina, kad tokie atleidimai nuo mokesčio priskirtini valstybei ir finansuojami iš valstybinių išteklių.

5.1.4.2.   Ekonominis pranašumas ir atrankumas

Ekonominis pranašumas ir atrankumas

| (207) | Kaip jau nurodyta 193 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad vartojimui savo reikmėms energiją gaminantiems vartotojams suteiktas dalinis atleidimas nuo CSPE šiems vartotojams suteikia pranašumą. |
| --- | --- |

(207)

Kaip jau nurodyta 193 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad vartojimui savo reikmėms energiją gaminantiems vartotojams suteiktas dalinis atleidimas nuo CSPE šiems vartotojams suteikia pranašumą.

| (208) | Komisija taip pat mano, kad mokesčio netaikymas savo vartojimo reikmėms gaminamai elektrai, kai vartojimas savo reikmėms nėra skirtas i) elektros gamybai arba kai savo reikmėms pagaminta ir suvartota elektra nėra pagaminta ii) iš atsinaujinančios energijos ar didelio naudingumo kogeneracijos būdu, pagalbos gavėjams suteikia atrankinio pobūdžio pranašumą, palyginti su CSPE mokėtojais, nes jie yra tokioje pat faktinėje padėtyje kaip ir jų CSPE mokantys konkurentai. |
| --- | --- |

(208)

Komisija taip pat mano, kad mokesčio netaikymas savo vartojimo reikmėms gaminamai elektrai, kai vartojimas savo reikmėms nėra skirtas i) elektros gamybai arba kai savo reikmėms pagaminta ir suvartota elektra nėra pagaminta ii) iš atsinaujinančios energijos ar didelio naudingumo kogeneracijos būdu, pagalbos gavėjams suteikia atrankinio pobūdžio pranašumą, palyginti su CSPE mokėtojais, nes jie yra tokioje pat faktinėje padėtyje kaip ir jų CSPE mokantys konkurentai.

| (209) | Atskaitos sistema aprašyta 165 konstatuojamojoje dalyje. Reikėtų priminti, kad CSPE iš principo taikomas visiems Prancūzijos elektros energijos vartotojams ir iš šio mokesčio finansuojamos priemonės, kuriomis siekiama konkrečių tikslų. |
| --- | --- |

(209)

Atskaitos sistema aprašyta 165 konstatuojamojoje dalyje. Reikėtų priminti, kad CSPE iš principo taikomas visiems Prancūzijos elektros energijos vartotojams ir iš šio mokesčio finansuojamos priemonės, kuriomis siekiama konkrečių tikslų.

| (210) | Jeigu atleidimu nuo mokesčio naudojasi savo vartojimo reikmėms gaminantis gamintojas, kai vartojimas savo reikmėms nėra skirtas elektrai gaminti, arba gamintojas, kai jo savo reikmėms pagaminta ir suvartota elektra nėra pagaminta iš atsinaujinančios energijos ar didelio naudingumo kogeneracijos būdu, CSPE tikslo atžvilgiu jis yra tokioje pačioje faktinėje ir teisinėje padėtyje kaip ir kiti vartotojai. Visų pirma, jis vartoja elektros energiją, o jo savo reikmėms gaminama energija neprisideda nė prie vieno iš CSPE finansuojamų priemonių tikslo. |
| --- | --- |

(210)

Jeigu atleidimu nuo mokesčio naudojasi savo vartojimo reikmėms gaminantis gamintojas, kai vartojimas savo reikmėms nėra skirtas elektrai gaminti, arba gamintojas, kai jo savo reikmėms pagaminta ir suvartota elektra nėra pagaminta iš atsinaujinančios energijos ar didelio naudingumo kogeneracijos būdu, CSPE tikslo atžvilgiu jis yra tokioje pačioje faktinėje ir teisinėje padėtyje kaip ir kiti vartotojai. Visų pirma, jis vartoja elektros energiją, o jo savo reikmėms gaminama energija neprisideda nė prie vieno iš CSPE finansuojamų priemonių tikslo.

| (211) | Komisija taip pat pabrėžė, kad CSPE netaikymas vartojimui savo reikmėms pagamintai energijai negali būti pagrįstas bendros svarbos tikslo siekiančia paslauga, pvz., didžiausios apkrovos valdymo gerinimu, kaip nurodė Prancūzija, nes šis bendros svarbos tikslas nėra su CSPE atskaitos sistema susijęs tikslas. Be to, net jei daroma prielaida, kad CSPE grindžiamas tokiu tikslu, savo reikmėms gaminamos energijos atleidimas nuo mokesčio pats savaime nepadėtų suvaldyti didžiausios vartojimo apkrovos. Savo vartojimo reikmėms energiją gaminantys gamintojai visuomet yra prisijungę prie tinklo, viena vertus, kad galėtų perduoti pagamintos energijos perteklių, kita vertus, kad pasinaudotų tinklo energija tuo atveju, jei jų įrenginiai sugestų ar būtų taisomi, arba kad galėtų paprasčiausiai papildyti savo įrenginių pagamintos energijos kiekį. Atleidimui nuo mokesčio netaikoma sąlyga nevartoti energijos iš tinklo vartojimo piko atveju. |
| --- | --- |

(211)

Komisija taip pat pabrėžė, kad CSPE netaikymas vartojimui savo reikmėms pagamintai energijai negali būti pagrįstas bendros svarbos tikslo siekiančia paslauga, pvz., didžiausios apkrovos valdymo gerinimu, kaip nurodė Prancūzija, nes šis bendros svarbos tikslas nėra su CSPE atskaitos sistema susijęs tikslas. Be to, net jei daroma prielaida, kad CSPE grindžiamas tokiu tikslu, savo reikmėms gaminamos energijos atleidimas nuo mokesčio pats savaime nepadėtų suvaldyti didžiausios vartojimo apkrovos. Savo vartojimo reikmėms energiją gaminantys gamintojai visuomet yra prisijungę prie tinklo, viena vertus, kad galėtų perduoti pagamintos energijos perteklių, kita vertus, kad pasinaudotų tinklo energija tuo atveju, jei jų įrenginiai sugestų ar būtų taisomi, arba kad galėtų paprasčiausiai papildyti savo įrenginių pagamintos energijos kiekį. Atleidimui nuo mokesčio netaikoma sąlyga nevartoti energijos iš tinklo vartojimo piko atveju.

| (212) | Be to, Prancūzija pabrėžė, kad dalinį savo reikmėms energiją gaminančių gamintojų atleidimą nuo mokesčio galima pagrįsti tuo, kad šie gamintojai pasirinko nesinaudoti viešąja elektros energijos tiekimo paslauga. Vis dėlto Komisija atkreipia dėmesį, kad Prancūzija nenurodė, jog CSPE buvo nustatytas atsižvelgiant į naudojimosi viešąja elektros energijos tiekimo paslauga lygį. Be to, Prancūzija patvirtino, kad visi savo vartojimo reikmėms energiją gaminantys gamintojai, besinaudojantis daliniu mokesčio netaikymu savo reikmėms pagamintai energijai, buvo prisijungę prie viešojo tinklo, todėl jie visi turėjo galimybę prireikus prisijungti prie tinklo, kad perduotų į tinklą savo pagamintos energijos perteklių arba kad vartotų tinklo energiją, jei jų įrenginys sugedo ar yra taisomas. Beje, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad vienas iš CSPE tikslų – finansuoti tarifų išlyginimą užjūrio teritorijose. Tarifų išlyginimo finansavimo tikslo atžvilgiu savo vartojimo reikmėms energiją gaminantys gamintojai ir galutiniai vartotojai žemyninėje Prancūzijoje yra tokioje pačioje padėtyje, todėl, kad nei vieni, nei kiti nesinaudoja šia paslauga, bet iš solidarumo turi prisidėti prie jos finansavimo. Be to, šiuo atveju aptariami savo vartojimo reikmėms elektrą gaminantys gamintojai taip pat neprisideda prie atsinaujinančios energijos ar kogeneracijos plėtros tikslų, o jų gamybos būdas – daugiausia naudojant iškastinius šaltinius ir nenaudojant kogeneracijos – net prieštarauja šiems tikslams. |
| --- | --- |

(212)

Be to, Prancūzija pabrėžė, kad dalinį savo reikmėms energiją gaminančių gamintojų atleidimą nuo mokesčio galima pagrįsti tuo, kad šie gamintojai pasirinko nesinaudoti viešąja elektros energijos tiekimo paslauga. Vis dėlto Komisija atkreipia dėmesį, kad Prancūzija nenurodė, jog CSPE buvo nustatytas atsižvelgiant į naudojimosi viešąja elektros energijos tiekimo paslauga lygį. Be to, Prancūzija patvirtino, kad visi savo vartojimo reikmėms energiją gaminantys gamintojai, besinaudojantis daliniu mokesčio netaikymu savo reikmėms pagamintai energijai, buvo prisijungę prie viešojo tinklo, todėl jie visi turėjo galimybę prireikus prisijungti prie tinklo, kad perduotų į tinklą savo pagamintos energijos perteklių arba kad vartotų tinklo energiją, jei jų įrenginys sugedo ar yra taisomas. Beje, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad vienas iš CSPE tikslų – finansuoti tarifų išlyginimą užjūrio teritorijose. Tarifų išlyginimo finansavimo tikslo atžvilgiu savo vartojimo reikmėms energiją gaminantys gamintojai ir galutiniai vartotojai žemyninėje Prancūzijoje yra tokioje pačioje padėtyje, todėl, kad nei vieni, nei kiti nesinaudoja šia paslauga, bet iš solidarumo turi prisidėti prie jos finansavimo. Be to, šiuo atveju aptariami savo vartojimo reikmėms elektrą gaminantys gamintojai taip pat neprisideda prie atsinaujinančios energijos ar kogeneracijos plėtros tikslų, o jų gamybos būdas – daugiausia naudojant iškastinius šaltinius ir nenaudojant kogeneracijos – net prieštarauja šiems tikslams.

| (213) | Prancūzija taip pat pabrėžė, kad visuotinai taikomas dalinis atleidimas nuo mokesčio už savo reikmėms pagamintą elektros energiją, jei nesiekiama 240 GWh riba. Šiuo klausimu Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad, viena vertus, Prancūzija patvirtino, jog nuo mokesčio iš esmės atleidžiami tik tam tikri ekonomikos sektoriai (žr. 35 ir 36 konstatuojamąsias dalis). Kita vertus, Teisingumo Teismas savo 2016 m. gruodžio 21 d. sprendime (Komisija prieš World Duty Free Group) (39) priminė, kad mokestinė priemonė ar mokestis, yra atrankinio pobūdžio, jeigu nustatoma, kad ta priemonė diferencijuoja ūkio subjektus, kurie, atsižvelgiant į siekiamą tikslą, yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje, ir šios diferenciacijos negalima pateisinti aptariamos sistemos pobūdžiu ir struktūra, be to, 161 ir 162 konstatuojamosiose dalyse buvo įrodyta, kad atleidimas nuo mokesčio diferencijuoja ūkio subjektus, kurie, atsižvelgiant į atitinkamos bendrosios mokesčių sistemos siekiamą tikslą, yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje, ir šios diferenciacijos negalima pateisinti šios sistemos pobūdžiu ir struktūra. |
| --- | --- |

(213)

Prancūzija taip pat pabrėžė, kad visuotinai taikomas dalinis atleidimas nuo mokesčio už savo reikmėms pagamintą elektros energiją, jei nesiekiama 240 GWh riba. Šiuo klausimu Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad, viena vertus, Prancūzija patvirtino, jog nuo mokesčio iš esmės atleidžiami tik tam tikri ekonomikos sektoriai (žr. 35 ir 36 konstatuojamąsias dalis). Kita vertus, Teisingumo Teismas savo 2016 m. gruodžio 21 d. sprendime (Komisija prieš World Duty Free Group) (39) priminė, kad mokestinė priemonė ar mokestis, yra atrankinio pobūdžio, jeigu nustatoma, kad ta priemonė diferencijuoja ūkio subjektus, kurie, atsižvelgiant į siekiamą tikslą, yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje, ir šios diferenciacijos negalima pateisinti aptariamos sistemos pobūdžiu ir struktūra, be to, 161 ir 162 konstatuojamosiose dalyse buvo įrodyta, kad atleidimas nuo mokesčio diferencijuoja ūkio subjektus, kurie, atsižvelgiant į atitinkamos bendrosios mokesčių sistemos siekiamą tikslą, yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje, ir šios diferenciacijos negalima pateisinti šios sistemos pobūdžiu ir struktūra.

Komisija prieš World Duty Free Group

39

| (214) | Todėl Komisija nepritaria argumentuotai Prancūzijos pozicijai, nurodytai 111 ir 112 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(214)

Todėl Komisija nepritaria argumentuotai Prancūzijos pozicijai, nurodytai 111 ir 112 konstatuojamosiose dalyse.

5.1.4.3.   Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

| (215) | Įmonės, kurios naudojasi atleidimu nuo CSPE, konkuruoja su kitų valstybių narių įmonėmis. Šiuo atveju aptariami savo vartojimo reikmėms elektrą gaminantys gamintojai nėra elektros energijos gamintojai, o pramonės įmonės, veikiančios šiuose veiklos sektoriuose: daugiausia chemijos, metalurgijos, naftos ir chemijos sektoriuose, kaip nurodė Prancūzija ir kaip priminta šio sprendimo 78 konstatuojamojoje dalyje. Todėl toks atleidimas nuo mokesčio gali daryti poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(215)

Įmonės, kurios naudojasi atleidimu nuo CSPE, konkuruoja su kitų valstybių narių įmonėmis. Šiuo atveju aptariami savo vartojimo reikmėms elektrą gaminantys gamintojai nėra elektros energijos gamintojai, o pramonės įmonės, veikiančios šiuose veiklos sektoriuose: daugiausia chemijos, metalurgijos, naftos ir chemijos sektoriuose, kaip nurodė Prancūzija ir kaip priminta šio sprendimo 78 konstatuojamojoje dalyje. Todėl toks atleidimas nuo mokesčio gali daryti poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai.

5.1.4.4.   Išvada dėl pagalbos buvimo

Išvada dėl pagalbos buvimo

| (216) | Komisija daro išvadą, kad CSPE netaikymas savo vartojimo reikmėms gaminamai energijai, kuri nėra skirta elektros energijai gaminti ir gaminama iš kitų šaltinių nei atsinaujinanti energija ar didelio naudingumo kogeneracija, yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(216)

Komisija daro išvadą, kad CSPE netaikymas savo vartojimo reikmėms gaminamai energijai, kuri nėra skirta elektros energijai gaminti ir gaminama iš kitų šaltinių nei atsinaujinanti energija ar didelio naudingumo kogeneracija, yra valstybės pagalba.

5.1.5.   Bendra išvada dėl pagalbos įvairioms CSPE sudėtinėms dalims buvimo ir pagalbos sumos įvertinimo

Bendra išvada dėl pagalbos įvairioms CSPE sudėtinėms dalims buvimo ir pagalbos sumos įvertinimo

| (217) | Kiekvienai vartojimo vietai nustatyta CSPE riba ir 0,5 % įmonės pridėtinės vertės dydžio nustatyta riba yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(217)

Kiekvienai vartojimo vietai nustatyta CSPE riba ir 0,5 % įmonės pridėtinės vertės dydžio nustatyta riba yra valstybės pagalba.

| (218) | Mokesčio netaikymas savo vartojimo reikmėms gamybos vietoje gaminamai elektros energijai yra valstybės pagalba, nebent elektros energija sunaudojama elektrai gaminti arba nuo mokesčio atleidžiama elektros energija, pagaminta savo reikmėms iš atsinaujinančios energijos arba didelio naudingumo kogeneracijos būdu, kai iš CSPE atitinkamai finansuojama atsinaujinanti energija ir didelio naudingumo kogeneracija. |
| --- | --- |

(218)

Mokesčio netaikymas savo vartojimo reikmėms gamybos vietoje gaminamai elektros energijai yra valstybės pagalba, nebent elektros energija sunaudojama elektrai gaminti arba nuo mokesčio atleidžiama elektros energija, pagaminta savo reikmėms iš atsinaujinančios energijos arba didelio naudingumo kogeneracijos būdu, kai iš CSPE atitinkamai finansuojama atsinaujinanti energija ir didelio naudingumo kogeneracija.

5.2.   Pagalbos neteisėtumas

Pagalbos neteisėtumas

| (219) | CSPE sumažinimai buvo įgyvendinti prieš pranešant apie juos Komisijai, todėl Prancūzijos valdžios institucijos neįvykdė savo įsipareigojimų pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(219)

CSPE sumažinimai buvo įgyvendinti prieš pranešant apie juos Komisijai, todėl Prancūzijos valdžios institucijos neįvykdė savo įsipareigojimų pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį.

| (220) | Todėl Komisija daro išvadą, kad 0,5 % pridėtinės vertės CSPE riba ir su vartojimo vieta susijusi riba, taip pat mokesčio netaikymas elektros energijai, pagamintai vartojimui savo reikmėms, laikomi neteisėta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(220)

Todėl Komisija daro išvadą, kad 0,5 % pridėtinės vertės CSPE riba ir su vartojimo vieta susijusi riba, taip pat mokesčio netaikymas elektros energijai, pagamintai vartojimui savo reikmėms, laikomi neteisėta valstybės pagalba.

5.3.   Pagalbos priemonių analizė remiantis gairių nuostatomis dėl aplinkosaugos mokesčio sumažinimo.

Pagalbos priemonių analizė remiantis gairių nuostatomis dėl aplinkosaugos mokesčio sumažinimo.

| (221) | Komisija visų pirma patikrino, ar CSPE gali būti laikomas aplinkosaugos mokesčiu pagal 2014 m. gairių 3.7.1 skyrių, 2008 m. gairių 151 punktą ir 2001 m. rekomendacijų 6 punktą. |
| --- | --- |

(221)

Komisija visų pirma patikrino, ar CSPE gali būti laikomas aplinkosaugos mokesčiu pagal 2014 m. gairių 3.7.1 skyrių, 2008 m. gairių 151 punktą ir 2001 m. rekomendacijų 6 punktą.

5.3.1.   CSPE nėra aplinkosaugos mokestis pagal 2014 m. gairių 3.7.1 skyrių, 2008 m. gairių 151 punktą ir 2001 m. rekomendacijų 6 punktą.

CSPE nėra aplinkosaugos mokestis pagal 2014 m. gairių 3.7.1 skyrių, 2008 m. gairių 151 punktą ir 2001 m. rekomendacijų 6 punktą.

| (222) | Remiantis 2014 m. gairėmis (167 punktu), aplinkosaugos mokesčiais siekiama didinti aplinkai žalingo elgesio išlaidas ir taip atgrasyti nuo tokio elgesio (bei gerinti aplinkos apsaugos lygį). Iš gairių 167 punkte ir 19 punkto 15 papunktyje pateikto aplinkosaugos mokesčio vertinimo matyti, kad šiomis priemonėmis siekiama elgesį keisti į mažiau žalingą aplinkai ir aplinkos apsaugos išlaidas įskaičiuoti į atitinkamų produktų ar paslaugų kainą. Panašus aplinkosaugos mokesčio sąvokos apibrėžimas taip pat pateikiamas 2008 m. gairėse (žr. gairių 70 punkto 14 papunktį ir 151 punktą) ir 2001 m. gairėse (6 punkte). |
| --- | --- |

(222)

Remiantis 2014 m. gairėmis (167 punktu), aplinkosaugos mokesčiais siekiama didinti aplinkai žalingo elgesio išlaidas ir taip atgrasyti nuo tokio elgesio (bei gerinti aplinkos apsaugos lygį). Iš gairių 167 punkte ir 19 punkto 15 papunktyje pateikto aplinkosaugos mokesčio vertinimo matyti, kad šiomis priemonėmis siekiama elgesį keisti į mažiau žalingą aplinkai ir aplinkos apsaugos išlaidas įskaičiuoti į atitinkamų produktų ar paslaugų kainą. Panašus aplinkosaugos mokesčio sąvokos apibrėžimas taip pat pateikiamas 2008 m. gairėse (žr. gairių 70 punkto 14 papunktį ir 151 punktą) ir 2001 m. gairėse (6 punkte).

| (223) | Šiuo atveju CSPE sumos nelemia skatinimas mažiau teršti aplinką ar įtraukti į mokesčius suvartotos elektros energijos poveikį aplinkai. Konkreti apmokestinimo bazė nebūtinai daro neigiamą poveikį aplinkai, nes CSPE taip pat mokamas už elektros energiją, pagamintą iš atsinaujinančių energijos šaltinių. Iš tiesų CSPE mokamas už visą elektros energijos vartojimą, neatsižvelgiant į suvartotos energijos poveikį aplinkai. Be to, CSPE nesiekiama gamintojus ar vartotojus paskatinti užsiimti aplinkai palankesne veikla. Priešingai, sumažėjęs vartojimas paskatintų būtinybę didinti mokėtiną CSPE, iš kurio padengiamos atsinaujinančios energijos gamybos sąnaudos ir finansuojamos kitos politikos kryptys. |
| --- | --- |

(223)

Šiuo atveju CSPE sumos nelemia skatinimas mažiau teršti aplinką ar įtraukti į mokesčius suvartotos elektros energijos poveikį aplinkai. Konkreti apmokestinimo bazė nebūtinai daro neigiamą poveikį aplinkai, nes CSPE taip pat mokamas už elektros energiją, pagamintą iš atsinaujinančių energijos šaltinių. Iš tiesų CSPE mokamas už visą elektros energijos vartojimą, neatsižvelgiant į suvartotos energijos poveikį aplinkai. Be to, CSPE nesiekiama gamintojus ar vartotojus paskatinti užsiimti aplinkai palankesne veikla. Priešingai, sumažėjęs vartojimas paskatintų būtinybę didinti mokėtiną CSPE, iš kurio padengiamos atsinaujinančios energijos gamybos sąnaudos ir finansuojamos kitos politikos kryptys.

| (224) | Be to, Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad 2014 m. gairių 181 punkte aiškiai nurodoma, kad „finansuojant paramą atsinaujinančių išteklių energetikai iš mokesčių nešalinamas neigiamas poveikis išorei“. |
| --- | --- |

(224)

Be to, Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad 2014 m. gairių 181 punkte aiškiai nurodoma, kad „finansuojant paramą atsinaujinančių išteklių energetikai iš mokesčių nešalinamas neigiamas poveikis išorei“.

| (225) | Taigi CSPE nėra aplinkosaugos mokestis nei pagal 2014 m. gairių 167 ir 181 punktus, nei pagal 2008 m. gairių 70 punkto 14 papunktį ir 151 punktą, nei pagal 2001 m. rekomendacijų E.3.2 skyrių, net jei CSPE reikštų elektros kainos padidinimą. |
| --- | --- |

(225)

Taigi CSPE nėra aplinkosaugos mokestis nei pagal 2014 m. gairių 167 ir 181 punktus, nei pagal 2008 m. gairių 70 punkto 14 papunktį ir 151 punktą, nei pagal 2001 m. rekomendacijų E.3.2 skyrių, net jei CSPE reikštų elektros kainos padidinimą.

| (226) | Todėl Komisija nepritaria vertinimui, kurį Prancūzija pateikė dėl CSPE pobūdžio, ir kuris nurodytas 82 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(226)

Todėl Komisija nepritaria vertinimui, kurį Prancūzija pateikė dėl CSPE pobūdžio, ir kuris nurodytas 82 konstatuojamojoje dalyje.

5.3.2.   Prancūzija neįrodė, kad CSPE yra suvienodintas aplinkosaugos mokestis pagal Direktyvą 2003/96/EB

Prancūzija neįrodė, kad CSPE yra suvienodintas aplinkosaugos mokestis pagal Direktyvą 2003/96/EB

| (227) | Komisija visų pirma pabrėžia, kad Prancūzija nei vienu atveju nepatvirtino ir neįrodė, kad CSPE yra suvienodintas aplinkosaugos mokestis pagal Direktyvą 2003/96/EB. Priešingai, Prancūzija laikosi nuomonės, kad Direktyvos 2003/96/EB nuostatos turėtų būti taikomos analogiškai, ir nurodo, kaip ir prieš pradedant procedūrą, kad CSPE nėra suvienodintas energijos mokestis pagal Direktyvą 2003/96/EB. |
| --- | --- |

(227)

Komisija visų pirma pabrėžia, kad Prancūzija nei vienu atveju nepatvirtino ir neįrodė, kad CSPE yra suvienodintas aplinkosaugos mokestis pagal Direktyvą 2003/96/EB. Priešingai, Prancūzija laikosi nuomonės, kad Direktyvos 2003/96/EB nuostatos turėtų būti taikomos analogiškai, ir nurodo, kaip ir prieš pradedant procedūrą, kad CSPE nėra suvienodintas energijos mokestis pagal Direktyvą 2003/96/EB.

| (228) | Be to, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad CSPE negali būti laikomas suvienodintu mokesčiu pagal Direktyvą 2003/96/EB, nes surinktos įplaukos neskiriamos į bendrąjį biudžetą. |
| --- | --- |

(228)

Be to, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad CSPE negali būti laikomas suvienodintu mokesčiu pagal Direktyvą 2003/96/EB, nes surinktos įplaukos neskiriamos į bendrąjį biudžetą.

| (229) | Todėl Komisija patvirtina išvadas, kurias ji suformulavo sprendimo pradėti procedūrą 155 konstatuojamojoje dalyje. Be to, Komisija nepatvirtina pastabų, kurias Prancūzija suformulavo 81 ir 84–87 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(229)

Todėl Komisija patvirtina išvadas, kurias ji suformulavo sprendimo pradėti procedūrą 155 konstatuojamojoje dalyje. Be to, Komisija nepatvirtina pastabų, kurias Prancūzija suformulavo 81 ir 84–87 konstatuojamosiose dalyse.

5.3.3.   2014 m. gairių 3.7.1 skyriaus ir ankstesnių gairių, kaip priemonės suderinamumo su vidaus rinka pagrindo, netaikytinumas

2014 m. gairių 3.7.1 skyriaus ir ankstesnių gairių, kaip priemonės suderinamumo su vidaus rinka pagrindo, netaikytinumas

5.3.3.1.   2014 m. gairių 3.7.1 skyriaus ir ankstesnių gairių, kaip priemonės suderinamumo pagrindo, netaikytinumas

2014 m. gairių 3.7.1 skyriaus ir ankstesnių gairių, kaip priemonės suderinamumo pagrindo, netaikytinumas

| (230) | CSPE nėra aplinkosaugos mokestis, todėl 2014 m. gairių 3.7.1 skyrius, susijęs su aplinkosaugos mokesčių sumažinimu, netaikomas. |
| --- | --- |

(230)

CSPE nėra aplinkosaugos mokestis, todėl 2014 m. gairių 3.7.1 skyrius, susijęs su aplinkosaugos mokesčių sumažinimu, netaikomas.

| (231) | 2008 m. gairių 151 punktas, kuriame apibrėžiamos aplinkosaugos mokesčių sumažinimo suderinamumo sąlygos prieš įsigaliojant 2014 m. gairėms, taip pat netaikomas. |
| --- | --- |

(231)

2008 m. gairių 151 punktas, kuriame apibrėžiamos aplinkosaugos mokesčių sumažinimo suderinamumo sąlygos prieš įsigaliojant 2014 m. gairėms, taip pat netaikomas.

| (232) | Todėl Komisija nepritaria Prancūzijos pastaboms, kurios pateiktos 88 ir 90 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(232)

Todėl Komisija nepritaria Prancūzijos pastaboms, kurios pateiktos 88 ir 90 konstatuojamosiose dalyse.

5.3.3.2.   2014 m. gairių 173–175 punktų, 2008 m. gairių 152–153 punktų ir 2001 m. rekomendacijų 49 punkto, kaip priemonės suderinamumo su vidaus rinka pagrindo, tiesioginis netaikytinumas arba netaikytinumas pagal analogiją

2014 m. gairių 173–175 punktų, 2008 m. gairių 152–153 punktų ir 2001 m. rekomendacijų 49 punkto, kaip priemonės suderinamumo su vidaus rinka pagrindo, tiesioginis netaikytinumas arba netaikytinumas pagal analogiją

| (233) | Nebuvo įrodyta, kad CSPE yra suvienodintas aplinkosaugos mokestis ar kad apskritai tai aplinkosaugos mokestis, kaip nurodyta 5.3.2 dalyje, todėl 2014 m. gairių 173–175 punktai, 2008 m. gairių 152–153 punktai ir 2001 m. rekomendacijų 49 punktas netaikomi CSPE, nes jie taikomi tik suvienodintiems aplinkosaugos mokesčiams. |
| --- | --- |

(233)

Nebuvo įrodyta, kad CSPE yra suvienodintas aplinkosaugos mokestis ar kad apskritai tai aplinkosaugos mokestis, kaip nurodyta 5.3.2 dalyje, todėl 2014 m. gairių 173–175 punktai, 2008 m. gairių 152–153 punktai ir 2001 m. rekomendacijų 49 punktas netaikomi CSPE, nes jie taikomi tik suvienodintiems aplinkosaugos mokesčiams.

| (234) | NET jei CSPE būtų analizuojamas kaip aplinkosaugos mokestis, jis būtų laikomas nesuvienodintu aplinkosaugos mokesčiu, kuriam 2014 m. gairių 176–178 punktuose nurodyti konkretūs suderinamumo kriterijai. 2014 m. gairių 173–175 punktai jokiu būdu negali būti taikomi pagal analogiją. |
| --- | --- |

(234)

NET jei CSPE būtų analizuojamas kaip aplinkosaugos mokestis, jis būtų laikomas nesuvienodintu aplinkosaugos mokesčiu, kuriam 2014 m. gairių 176–178 punktuose nurodyti konkretūs suderinamumo kriterijai. 2014 m. gairių 173–175 punktai jokiu būdu negali būti taikomi pagal analogiją.

| (235) | Dėl tų pačių priežasčių 2008 m. gairių 152 ir 153 punktai, susiję su suvienodintų mokesčių sumažinimu ir taikymu iki 2014 m. liepos 1 d., negali būti laikomi suderinamumo su vidaus rinka pagrindu, tinkamu CSPE, kuris nėra suvienodintas aplinkosaugos mokestis, sumažinimams. 2008 m. gairėse buvo nustatyti nesuvienodintiems aplinkosaugos mokesčiams taikytini suderinamumo kriterijai. NET jei daroma prielaida, kad CSPE gali būti laikomas nesuvienodintu aplinkosaugos mokesčiu, jis turėtų būti analizuojamas ne pagal analogiją taikant 2008 m. gairių 152 ir 153 punktus, bet pagal 2008 m. gairių 154–159 punktus. |
| --- | --- |

(235)

Dėl tų pačių priežasčių 2008 m. gairių 152 ir 153 punktai, susiję su suvienodintų mokesčių sumažinimu ir taikymu iki 2014 m. liepos 1 d., negali būti laikomi suderinamumo su vidaus rinka pagrindu, tinkamu CSPE, kuris nėra suvienodintas aplinkosaugos mokestis, sumažinimams. 2008 m. gairėse buvo nustatyti nesuvienodintiems aplinkosaugos mokesčiams taikytini suderinamumo kriterijai. NET jei daroma prielaida, kad CSPE gali būti laikomas nesuvienodintu aplinkosaugos mokesčiu, jis turėtų būti analizuojamas ne pagal analogiją taikant 2008 m. gairių 152 ir 153 punktus, bet pagal 2008 m. gairių 154–159 punktus.

5.3.4.   Priemonių nesuderinamumas su 2014 m. gairių 176–178 punktais ir ankstesnėmis gairėmis, jei daroma prielaida, kad CSPE gali būti laikomas nesuvienodintu aplinkosaugos mokesčiu

Priemonių nesuderinamumas su 2014 m. gairių 176–178 punktais ir ankstesnėmis gairėmis, jei daroma prielaida, kad CSPE gali būti laikomas nesuvienodintu aplinkosaugos mokesčiu

| (236) | Komisija konstatuoja, kad jeigu CSPE būtų laikomas nesuvienodintu aplinkosaugos mokesčiu, nors šiuo atveju Prancūzija šito neįrodė, CSPE sumažinimai vis tiek negalėtų būti laikomi suderinamais. |
| --- | --- |

(236)

Komisija konstatuoja, kad jeigu CSPE būtų laikomas nesuvienodintu aplinkosaugos mokesčiu, nors šiuo atveju Prancūzija šito neįrodė, CSPE sumažinimai vis tiek negalėtų būti laikomi suderinamais.

5.3.4.1.   Nesuderinamumas su 2014 m. gairių 176–178 punktais.

Nesuderinamumas su 2014 m. gairių 176–178 punktais.

| (237) | Pirma, neįrodyta, kaip to reikalaujama 2014 m. gairių 177 punkto a papunktyje, kad pagalba teikiama tokiu pačiu būdu visiems konkurentams, veikiantiems tame pačiame sektoriuje, jei jų faktinė padėtis yra panaši. Visų pirma, 0,5 % pridėtinės vertės CSPE riba, taikoma tik pramonės klientams, suvartojantiems daugiau negu 7 GWh, sukuria diskriminaciją tarp konkurentų, veikiančių tame pačiame rinkos sektoriuje: nors CSPE našta palyginti su pridėtine verte yra vienoda, nuo mokesčio atleidžiama tik tuo atveju, jei vartojimas pasiekia tam tikrą ribą, o dėl to mažiausios atitinkamo sektoriaus įmonės de facto netenka galimybės pasinaudoti atleidimu nuo mokesčio. |
| --- | --- |

(237)

Pirma, neįrodyta, kaip to reikalaujama 2014 m. gairių 177 punkto a papunktyje, kad pagalba teikiama tokiu pačiu būdu visiems konkurentams, veikiantiems tame pačiame sektoriuje, jei jų faktinė padėtis yra panaši. Visų pirma, 0,5 % pridėtinės vertės CSPE riba, taikoma tik pramonės klientams, suvartojantiems daugiau negu 7 GWh, sukuria diskriminaciją tarp konkurentų, veikiančių tame pačiame rinkos sektoriuje: nors CSPE našta palyginti su pridėtine verte yra vienoda, nuo mokesčio atleidžiama tik tuo atveju, jei vartojimas pasiekia tam tikrą ribą, o dėl to mažiausios atitinkamo sektoriaus įmonės de facto netenka galimybės pasinaudoti atleidimu nuo mokesčio.

| (238) | Antra, kaip nurodyta 2014 m. gairių 177 punkto b papunktyje, dėl papildomo aplinkosaugos mokesčio, jei netaikomos lengvatos, labai padidėja gamybos sąnaudos, kurios skaičiuojamos kaip atskirų pagalbos gavėjų kategorijos bendrosios pridėtinės vertės dalis, o toks padidėjimas 2003–2015 m. laikotarpiu nebuvo pakankamai gerai kiekybiškai įvertintas. Apskritai nebuvo įrodyta, kaip to reikalaujama 2014 m. gairių 177 punkto c papunktyje, kad tokių padidėjusių gamybos sąnaudų vartotojams nebuvo įmanoma perkelti taip, kad smarkiai nesumažėtų apyvarta. |
| --- | --- |

(238)

Antra, kaip nurodyta 2014 m. gairių 177 punkto b papunktyje, dėl papildomo aplinkosaugos mokesčio, jei netaikomos lengvatos, labai padidėja gamybos sąnaudos, kurios skaičiuojamos kaip atskirų pagalbos gavėjų kategorijos bendrosios pridėtinės vertės dalis, o toks padidėjimas 2003–2015 m. laikotarpiu nebuvo pakankamai gerai kiekybiškai įvertintas. Apskritai nebuvo įrodyta, kaip to reikalaujama 2014 m. gairių 177 punkto c papunktyje, kad tokių padidėjusių gamybos sąnaudų vartotojams nebuvo įmanoma perkelti taip, kad smarkiai nesumažėtų apyvarta.

| (239) | Trečia, CSPE sumažinimai neužtikrina bent 20 % sumokėjimo, kaip to reikalaujama 178 punkto a papunktyje. Priešingai, atrodo, kad daugeliu atveju 20 % minimumas nebuvo sumokėtas. Pavyzdžiui, iš Prancūzijos perduotos informacijos matyti, kad 2014 m. 203 pagalbos gavėjai sumokėjo mažiau negu 20 % CSPE. |
| --- | --- |

(239)

Trečia, CSPE sumažinimai neužtikrina bent 20 % sumokėjimo, kaip to reikalaujama 178 punkto a papunktyje. Priešingai, atrodo, kad daugeliu atveju 20 % minimumas nebuvo sumokėtas. Pavyzdžiui, iš Prancūzijos perduotos informacijos matyti, kad 2014 m. 203 pagalbos gavėjai sumokėjo mažiau negu 20 % CSPE.

| (240) | Taigi, net darant prielaidą, kad CSPE gali būti laikomas nesuvienodintu mokesčiu už energiją, negalima konstatuoti, kad CSPE lengvatos yra suderinamos su 2014 m. gairių 3.7.1–3.7.2 skyriais. |
| --- | --- |

(240)

Taigi, net darant prielaidą, kad CSPE gali būti laikomas nesuvienodintu mokesčiu už energiją, negalima konstatuoti, kad CSPE lengvatos yra suderinamos su 2014 m. gairių 3.7.1–3.7.2 skyriais.

5.3.4.2.   Nesuderinamumas su 2008 m. gairėmis

Nesuderinamumas su 2008 m. gairėmis

| (241) | Pirma, Komisija mano, kad nebuvo laikomasi šių gairių 155 punkto nuostatų, pagal kurias Prancūzija turi pateikti tam tikrų sektorių pagalbos gavėjų sąrašą, tiksliai apibūdinti tuos sektorius ir nurodyti pagalbos gavėjų padėtį. |
| --- | --- |

(241)

Pirma, Komisija mano, kad nebuvo laikomasi šių gairių 155 punkto nuostatų, pagal kurias Prancūzija turi pateikti tam tikrų sektorių pagalbos gavėjų sąrašą, tiksliai apibūdinti tuos sektorius ir nurodyti pagalbos gavėjų padėtį.

| (242) | Antra, neįrodyta, kaip to reikalaujama 2008 m. gairių 158 punkto a papunktyje, kad pagalba teikiama tokiu pačiu būdu visiems konkurentams, veikiantiems tame pačiame sektoriuje, jei jų faktinė padėtis yra panaši. Visų pirma, 0,5 % pridėtinės vertės CSPE riba, taikoma tik pramonės klientams, suvartojantiems daugiau negu 7 GWh, sukuria diskriminaciją tarp konkurentų, veikiančių tame pačiame sektoriuje arba rinkoje (taip pat žr. 237 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(242)

Antra, neįrodyta, kaip to reikalaujama 2008 m. gairių 158 punkto a papunktyje, kad pagalba teikiama tokiu pačiu būdu visiems konkurentams, veikiantiems tame pačiame sektoriuje, jei jų faktinė padėtis yra panaši. Visų pirma, 0,5 % pridėtinės vertės CSPE riba, taikoma tik pramonės klientams, suvartojantiems daugiau negu 7 GWh, sukuria diskriminaciją tarp konkurentų, veikiančių tame pačiame sektoriuje arba rinkoje (taip pat žr. 237 konstatuojamąją dalį).

| (243) | Trečia, nebuvo įrodyta, kaip to reikalaujama 2008 m. gairių 158 punkto b papunktyje, kad dėl nesumažintų aplinkos apsaugos mokesčių turi labai padidėti kiekvieno sektoriaus arba kiekvienos rūšies pagalbos gavėjų, kurie naudojasi su vartojimo vieta susijusia riba, gamybos sąnaudos. |
| --- | --- |

(243)

Trečia, nebuvo įrodyta, kaip to reikalaujama 2008 m. gairių 158 punkto b papunktyje, kad dėl nesumažintų aplinkos apsaugos mokesčių turi labai padidėti kiekvieno sektoriaus arba kiekvienos rūšies pagalbos gavėjų, kurie naudojasi su vartojimo vieta susijusia riba, gamybos sąnaudos.

| (244) | Ketvirta, nebuvo įrodyta, kaip to reikalaujama 2008 m. gairių 158 punkto c papunktyje, kad dėl CSPE taikymo labai padidėjusių gamybos sąnaudų nebūtų galima įskaičiuoti į pardavimo kainas nesukeliant didelio pardavimo apimties sumažėjimo. |
| --- | --- |

(244)

Ketvirta, nebuvo įrodyta, kaip to reikalaujama 2008 m. gairių 158 punkto c papunktyje, kad dėl CSPE taikymo labai padidėjusių gamybos sąnaudų nebūtų galima įskaičiuoti į pardavimo kainas nesukeliant didelio pardavimo apimties sumažėjimo.

| (245) | Penkta, nebuvo įrodyta, kaip to reikalaujama 2008 m. gairių 159 punkto a papunktyje, kad pagalbos gavėjų sumokėta CSPE suma atitinka kiekvieno pagalbos gavėjo aplinkosauginį veiksmingumą, palyginti su veiksmingumu, susijusiu su geriausia technologija, nei kad visi pagalbos gavėjai moka bent 20 % CSPE. Atvirkščiai, nustatyta, kad kai kurie pagalbos gavėjai sumokėjo mažiau nei 20 % CSPE, priešingai nei to reikalaujama pagal 178 punkto a papunkčio nuostatas. Pavyzdžiui, iš Prancūzijos pateiktos informacijos matyti, kad kai kuriais metais didelio skaičiaus pagalbos gavėjų sumokėto CSPE dydis yra mažesnis už 20 % 2014 m. nustatyto mokesčio. |
| --- | --- |

(245)

Penkta, nebuvo įrodyta, kaip to reikalaujama 2008 m. gairių 159 punkto a papunktyje, kad pagalbos gavėjų sumokėta CSPE suma atitinka kiekvieno pagalbos gavėjo aplinkosauginį veiksmingumą, palyginti su veiksmingumu, susijusiu su geriausia technologija, nei kad visi pagalbos gavėjai moka bent 20 % CSPE. Atvirkščiai, nustatyta, kad kai kurie pagalbos gavėjai sumokėjo mažiau nei 20 % CSPE, priešingai nei to reikalaujama pagal 178 punkto a papunkčio nuostatas. Pavyzdžiui, iš Prancūzijos pateiktos informacijos matyti, kad kai kuriais metais didelio skaičiaus pagalbos gavėjų sumokėto CSPE dydis yra mažesnis už 20 % 2014 m. nustatyto mokesčio.

| (246) | Todėl Komisija nepritaria Prancūzijos pastaboms, kurios pateiktos 90 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(246)

Todėl Komisija nepritaria Prancūzijos pastaboms, kurios pateiktos 90 konstatuojamojoje dalyje.

5.3.4.3.   Nesuderinamumas su 2001 m. rekomendacijomis (40)

Nesuderinamumas su 2001 m. rekomendacijomis

40

| (247) | Pirma, atsižvelgdama į įvairius pagalbos gavėjų sumokėtus CSPE dydžius, kurie kartais labai maži, Komisija mano, kad CSPE lengvatos neatitinka šių gairių 51 punkto 1b papunkčio nuostatų, kuriose patikslinama, kad „teisę mokėti mažesnį mokestį turinčios įmonės vis dėlto privalo sumokėti didžiąją nacionalinio mokesčio dalį“. Pavyzdžiui, kalbant apie metus, dėl kurių Prancūzija paskelbė išsamią informaciją apie kiekvieną pagalbos gavėją, atrodo, kad 202 pagalbos gavėjai sumokėjo mažiau negu 20 % CSPE. |
| --- | --- |

(247)

Pirma, atsižvelgdama į įvairius pagalbos gavėjų sumokėtus CSPE dydžius, kurie kartais labai maži, Komisija mano, kad CSPE lengvatos neatitinka šių gairių 51 punkto 1b papunkčio nuostatų, kuriose patikslinama, kad „teisę mokėti mažesnį mokestį turinčios įmonės vis dėlto privalo sumokėti didžiąją nacionalinio mokesčio dalį“. Pavyzdžiui, kalbant apie metus, dėl kurių Prancūzija paskelbė išsamią informaciją apie kiekvieną pagalbos gavėją, atrodo, kad 202 pagalbos gavėjai sumokėjo mažiau negu 20 % CSPE.

| (248) | Antra, nagrinėjamas mokestis turi turėti teigiamą poveikį aplinkos apsaugai, kaip tai nustatyta 51 punkto 2a papunktyje. Iš tiesų CSPE, bent jau ta mokesčio dalis, kuri skiriama tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, nėra skirtas tik teigiamam poveikiui aplinkos apsaugai daryti. Be to, ne pats mokestis kaip toks gali turėti teigiamą poveikį aplinkai, bet tik priemonės, kurios iš dalies finansuojamos iš CSPE, todėl šiuo atveju 2001 m. rekomendacijų 51 ir tolesni punktai netaikytini. |
| --- | --- |

(248)

Antra, nagrinėjamas mokestis turi turėti teigiamą poveikį aplinkos apsaugai, kaip tai nustatyta 51 punkto 2a papunktyje. Iš tiesų CSPE, bent jau ta mokesčio dalis, kuri skiriama tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, nėra skirtas tik teigiamam poveikiui aplinkos apsaugai daryti. Be to, ne pats mokestis kaip toks gali turėti teigiamą poveikį aplinkai, bet tik priemonės, kurios iš dalies finansuojamos iš CSPE, todėl šiuo atveju 2001 m. rekomendacijų 51 ir tolesni punktai netaikytini.

| (249) | Trečia, kalbant apie 0,5 % pridėtinės vertės CSPE ribą, kuri buvo nustatyta įvedus CSPE, Prancūzija neįrodė, kad sprendimas dėl atleidimo nuo mokesčio buvo priimtas rengiant CSPE ir kad toks atleidimas gali būti pagrįstas žymiu ekonominių sąlygų pokyčiu, dėl kurio įmonės atsidūrė itin sunkiose konkurencijos sąlygose. Dydis, kuriuo sumažinamas CSPE, nėra didesnis nei dėl pasikeitusios ekonominės padėties padidėjusios sąnaudos. Todėl nebuvo įrodyta, kad CSPE lengvatos, kurias Prancūzija suteikė per 2003–2011 m. laikotarpį, atitinka 2001 m. rekomendacijų 51 punkto 2b papunkčio nuostatas. Be to, kalbant apie su vartojimo vieta susijusią CSPE ribą, ši riba nebuvo nustatyta ne ilgesniam kaip dešimties metų laikotarpiui, kaip nustatyta 2001 m. rekomendacijų 51 punkto 1 papunktyje. |
| --- | --- |

(249)

Trečia, kalbant apie 0,5 % pridėtinės vertės CSPE ribą, kuri buvo nustatyta įvedus CSPE, Prancūzija neįrodė, kad sprendimas dėl atleidimo nuo mokesčio buvo priimtas rengiant CSPE ir kad toks atleidimas gali būti pagrįstas žymiu ekonominių sąlygų pokyčiu, dėl kurio įmonės atsidūrė itin sunkiose konkurencijos sąlygose. Dydis, kuriuo sumažinamas CSPE, nėra didesnis nei dėl pasikeitusios ekonominės padėties padidėjusios sąnaudos. Todėl nebuvo įrodyta, kad CSPE lengvatos, kurias Prancūzija suteikė per 2003–2011 m. laikotarpį, atitinka 2001 m. rekomendacijų 51 punkto 2b papunkčio nuostatas. Be to, kalbant apie su vartojimo vieta susijusią CSPE ribą, ši riba nebuvo nustatyta ne ilgesniam kaip dešimties metų laikotarpiui, kaip nustatyta 2001 m. rekomendacijų 51 punkto 1 papunktyje.

| (250) | Todėl Komisija nepritaria Prancūzijos pastaboms, kurios pateiktos 89 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(250)

Todėl Komisija nepritaria Prancūzijos pastaboms, kurios pateiktos 89 konstatuojamojoje dalyje.

5.4.   CSPE lengvatų suderinamumas su 2014 m. gairių 3.7.2 skyriumi ir SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu

CSPE lengvatų suderinamumas su 2014 m. gairių 3.7.2 skyriumi ir SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu

| (251) | Kadangi iš CSPE finansuojama atsinaujinanti energetika, Komisija įvertino mokesčio lengvatų suderinamumą pagal 2014 m. gairių 3.7.2 skyrių („Pagalba paramos, teikiamos atsinaujinančių išteklių energetikai, finansavimo lengvatų forma“) ir 3.7.3 skyrių („Pagalbos, teikiamos siekiant sumažinti su paramos atsinaujinančių išteklių energetikai finansavimu susijusią naštą, pereinamojo laikotarpio taisyklės“). Be to, kadangi iš CSPE finansuojamos kitos paramos priemonės nei vien tik parama atsinaujinančiai energijai, Komisija taip pat įvertino lengvatos suderinamumą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(251)

Kadangi iš CSPE finansuojama atsinaujinanti energetika, Komisija įvertino mokesčio lengvatų suderinamumą pagal 2014 m. gairių 3.7.2 skyrių („Pagalba paramos, teikiamos atsinaujinančių išteklių energetikai, finansavimo lengvatų forma“) ir 3.7.3 skyrių („Pagalbos, teikiamos siekiant sumažinti su paramos atsinaujinančių išteklių energetikai finansavimu susijusią naštą, pereinamojo laikotarpio taisyklės“). Be to, kadangi iš CSPE finansuojamos kitos paramos priemonės nei vien tik parama atsinaujinančiai energijai, Komisija taip pat įvertino lengvatos suderinamumą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį.

5.4.1.   CSPE, iš kurio finansuojama elektros energijos gamyba iš atsinaujinančios energijos šaltinių, lengvatų suderinamumas

CSPE, iš kurio finansuojama elektros energijos gamyba iš atsinaujinančios energijos šaltinių, lengvatų suderinamumas

| (252) | 2014 m. gairių 3.7.2 skyriuje nurodoma, kaip Komisija analizuoja pagalbos paramos, teikiamos atsinaujinančių išteklių energetikai, finansavimo lengvatų forma suderinamumą su vidaus rinka. Kadangi CSPE iš dalies skirtas elektros energijos gamybai iš atsinaujinančių energijos šaltinių finansuoti, Komisija išanalizavo CSPE lengvatų, suteiktų gamybai iš atsinaujinančių energijos šaltinių finansuoti, suderinamumą pagal 2014 m. gairių 3.7.2 ir 3.7.3 skyrius. |
| --- | --- |

(252)

2014 m. gairių 3.7.2 skyriuje nurodoma, kaip Komisija analizuoja pagalbos paramos, teikiamos atsinaujinančių išteklių energetikai, finansavimo lengvatų forma suderinamumą su vidaus rinka. Kadangi CSPE iš dalies skirtas elektros energijos gamybai iš atsinaujinančių energijos šaltinių finansuoti, Komisija išanalizavo CSPE lengvatų, suteiktų gamybai iš atsinaujinančių energijos šaltinių finansuoti, suderinamumą pagal 2014 m. gairių 3.7.2 ir 3.7.3 skyrius.

| (253) | 2014 m. gairių 182 punkte nurodoma, kad tuo atveju, kai paramos atsinaujinančiai energetikai finansavimo išlaidos yra susigrąžinamos iš energijos vartotojų, jas reikėtų susigrąžinti taip, kad nebūtų diskriminuojami vieni ar kiti vartotojai, vis dėlto tam tikras tikslinis šių išlaidų sumažinimas gali būti reikalingas siekiant užtikrinti pakankamą paramos atsinaujinančių išteklių energetikai finansavimo bazę ir padėti pasiekti Sąjungos lygmeniu nustatytus atsinaujinančiosios energijos planinius rodiklius. Siekiant, kad įmonės, kurių paramos atsinaujinančių išteklių energetikai finansavimo išlaidos yra itin didelės, neatsidurtų nepalankioje konkurencinėje padėtyje, valstybės narės gali norėti iš dalies kompensuoti šias papildomas išlaidas. Be tokios kompensacijos paramos atsinaujinančių išteklių energetikai finansavimas gali būti netvarus ir visuomenės pritarimas plataus užmojo atsinaujinančių išteklių energetikos paramos priemonių nustatymui gali būti menkas. |
| --- | --- |

(253)

2014 m. gairių 182 punkte nurodoma, kad tuo atveju, kai paramos atsinaujinančiai energetikai finansavimo išlaidos yra susigrąžinamos iš energijos vartotojų, jas reikėtų susigrąžinti taip, kad nebūtų diskriminuojami vieni ar kiti vartotojai, vis dėlto tam tikras tikslinis šių išlaidų sumažinimas gali būti reikalingas siekiant užtikrinti pakankamą paramos atsinaujinančių išteklių energetikai finansavimo bazę ir padėti pasiekti Sąjungos lygmeniu nustatytus atsinaujinančiosios energijos planinius rodiklius. Siekiant, kad įmonės, kurių paramos atsinaujinančių išteklių energetikai finansavimo išlaidos yra itin didelės, neatsidurtų nepalankioje konkurencinėje padėtyje, valstybės narės gali norėti iš dalies kompensuoti šias papildomas išlaidas. Be tokios kompensacijos paramos atsinaujinančių išteklių energetikai finansavimas gali būti netvarus ir visuomenės pritarimas plataus užmojo atsinaujinančių išteklių energetikos paramos priemonių nustatymui gali būti menkas.

5.4.1.1.   Riboto dydžio lengvatos CSPE daliai, iš kurios finansuojama atsinaujinančioji energetika

Riboto dydžio lengvatos CSPE daliai, iš kurios finansuojama atsinaujinančioji energetika

| (254) | Komisija pirmiausia atkreipia dėmesį į tai, kad Prancūzija tvirtina, jog parama elektros energijos gamybai iš atliekų deginimo turi sudaryti 50 %, kad galėtų būti laikoma parama atsinaujinančiai energetikai. Komisija sutinka su tokia analize atsižvelgdama į tai, kad Prancūzija šį procentinį dydį patvirtino remdamasi viešais statistiniais duomenimis (Tarptautinė energetikos agentūra ir Eurostatas), kaip nurodyta 134 konstatuojamojoje dalyje, ir nurodė, kad sudegintos atliekos sudaro 50 % biologiškai skaidžių atliekų, todėl turėtų būti laikomos atsinaujinančiais energijos šaltiniais pagal 2014 m. gairių 19 punkto 5 papunktį ir 19 punkto 6 papunktį. |
| --- | --- |

(254)

Komisija pirmiausia atkreipia dėmesį į tai, kad Prancūzija tvirtina, jog parama elektros energijos gamybai iš atliekų deginimo turi sudaryti 50 %, kad galėtų būti laikoma parama atsinaujinančiai energetikai. Komisija sutinka su tokia analize atsižvelgdama į tai, kad Prancūzija šį procentinį dydį patvirtino remdamasi viešais statistiniais duomenimis (Tarptautinė energetikos agentūra ir Eurostatas), kaip nurodyta 134 konstatuojamojoje dalyje, ir nurodė, kad sudegintos atliekos sudaro 50 % biologiškai skaidžių atliekų, todėl turėtų būti laikomos atsinaujinančiais energijos šaltiniais pagal 2014 m. gairių 19 punkto 5 papunktį ir 19 punkto 6 papunktį.

| (255) | 2014 m. gairių 184 punkte nustatyta, kad siekdamos užtikrinti, kad teikiant pagalbą būtų palengvintas paramos atsinaujinančių išteklių energetikai finansavimas, valstybės narės turės įrodyti, kad papildomas išlaidas, dėl kurių padidėja elektros energijos kainos, pagalbos gavėjai patiria tik dėl paramos atsinaujinančių išteklių energetikai. Papildomos išlaidos, susidariusios dėl CSPE dalies, skirtos atsinaujinančiai energetikai finansuoti, negali viršyti paramos, teikiamos atsinaujinančių išteklių energetikai, finansavimo. |
| --- | --- |

(255)

2014 m. gairių 184 punkte nustatyta, kad siekdamos užtikrinti, kad teikiant pagalbą būtų palengvintas paramos atsinaujinančių išteklių energetikai finansavimas, valstybės narės turės įrodyti, kad papildomas išlaidas, dėl kurių padidėja elektros energijos kainos, pagalbos gavėjai patiria tik dėl paramos atsinaujinančių išteklių energetikai. Papildomos išlaidos, susidariusios dėl CSPE dalies, skirtos atsinaujinančiai energetikai finansuoti, negali viršyti paramos, teikiamos atsinaujinančių išteklių energetikai, finansavimo.

| (256) | Šiuo atveju ERK tikrino, ar iš galutinių vartotojų surinkti įnašai, skirti atsinaujinančių išteklių energetikai paremti, neviršija paramos atsinaujinančiai energetikai (ir visoms kitoms iš CSPE finansuojamoms politikos kryptims) sąnaudų, kaip išaiškinta 14 ir 15 konstatuojamosiose dalyse. Visų pirma ERK tikrino, ar įpareigotųjų pirkėjų deklaruotos sąnaudos paramai atsinaujinančios energijos šaltiniams finansuoti neviršija paramos kainos, t. y. koks yra skirtumas tarp sumos, kurią įpareigotieji pirkėjai sumokėjo atsinaujinančios energijos gamintojams, ir rinkos kainos, kurią įpareigotieji pirkėjai gavo parduodami iš atsinaujinančios energijos šaltinių pagamintą elektros energiją. ERK net išplėtojo referencinės rinkos kainos nustatymo metodą, skatinantį veiklos vykdytojus pelningai parduoti jų iš atsinaujinančių energijos šaltinių pagamintą elektrą. Todėl Komisija daro išvadą, kad 2014 m. gairių 184 punkto nuostatų laikomasi. |
| --- | --- |

(256)

Šiuo atveju ERK tikrino, ar iš galutinių vartotojų surinkti įnašai, skirti atsinaujinančių išteklių energetikai paremti, neviršija paramos atsinaujinančiai energetikai (ir visoms kitoms iš CSPE finansuojamoms politikos kryptims) sąnaudų, kaip išaiškinta 14 ir 15 konstatuojamosiose dalyse. Visų pirma ERK tikrino, ar įpareigotųjų pirkėjų deklaruotos sąnaudos paramai atsinaujinančios energijos šaltiniams finansuoti neviršija paramos kainos, t. y. koks yra skirtumas tarp sumos, kurią įpareigotieji pirkėjai sumokėjo atsinaujinančios energijos gamintojams, ir rinkos kainos, kurią įpareigotieji pirkėjai gavo parduodami iš atsinaujinančios energijos šaltinių pagamintą elektros energiją. ERK net išplėtojo referencinės rinkos kainos nustatymo metodą, skatinantį veiklos vykdytojus pelningai parduoti jų iš atsinaujinančių energijos šaltinių pagamintą elektrą. Todėl Komisija daro išvadą, kad 2014 m. gairių 184 punkto nuostatų laikomasi.

5.4.1.2.   Ribota pagalba daug elektros energijos vartojantiems sektoriams ir įmonėms, susiduriančioms su tarptautine prekyba

Ribota pagalba daug elektros energijos vartojantiems sektoriams ir įmonėms, susiduriančioms su tarptautine prekyba

| (257) | 2014 m. gairių 185 ir 186 punktuose nurodyta, kad pagalba turėtų būti teikiama tik tiems sektoriams, kuriuose dėl paramos atsinaujinančių išteklių energetikai finansavimo išlaidų kyla sunkumų išlaikyti rinkos poziciją. |
| --- | --- |

(257)

2014 m. gairių 185 ir 186 punktuose nurodyta, kad pagalba turėtų būti teikiama tik tiems sektoriams, kuriuose dėl paramos atsinaujinančių išteklių energetikai finansavimo išlaidų kyla sunkumų išlaikyti rinkos poziciją.

| (258) | Be to, pagalba gali būti teikiama, tik jeigu įmonė priskiriama 2014 m. gairių 3 priede išvardytiems sektoriams arba jeigu tos įmonės elektros energijos vartojimo intensyvumas yra bent 20 % ir ji priklauso sektoriui, kurio Europos Sąjungos lygmens išorės prekybos intensyvumas yra bent 4 %. |
| --- | --- |

(258)

Be to, pagalba gali būti teikiama, tik jeigu įmonė priskiriama 2014 m. gairių 3 priede išvardytiems sektoriams arba jeigu tos įmonės elektros energijos vartojimo intensyvumas yra bent 20 % ir ji priklauso sektoriui, kurio Europos Sąjungos lygmens išorės prekybos intensyvumas yra bent 4 %.

| (259) | Į 2014 m. gairių 3 priede pateiktą sąrašą neįtrauktų kasybos ir gamybos sektorių, kurių išorės prekybos intensyvumas yra bent 4 %, sąrašas pateiktas 2014 m. gairių 5 priede. |
| --- | --- |

(259)

Į 2014 m. gairių 3 priede pateiktą sąrašą neįtrauktų kasybos ir gamybos sektorių, kurių išorės prekybos intensyvumas yra bent 4 %, sąrašas pateiktas 2014 m. gairių 5 priede.

| (260) | Komisija atkreipia dėmesį į tai, jog Prancūzija pripažino, kad įmonėms buvo taikomos CSPE lengvatos arba įmonės buvo atleistos nuo mokesčio, nors jos neatitiko 2014 m. gairėse nustatytų kriterijų, nes jos arba nevykdė veiklos nei viename iš 2014 m. gairių 3 ir 5 prieduose išvardytų sektorių, arba jos vykdė veiklą viename iš 2014 m. gairių 5 priede išvardytų sektorių, bet jų elektros energijos vartojimo intensyvumas nesiekė bent 20 %. |
| --- | --- |

(260)

Komisija atkreipia dėmesį į tai, jog Prancūzija pripažino, kad įmonėms buvo taikomos CSPE lengvatos arba įmonės buvo atleistos nuo mokesčio, nors jos neatitiko 2014 m. gairėse nustatytų kriterijų, nes jos arba nevykdė veiklos nei viename iš 2014 m. gairių 3 ir 5 prieduose išvardytų sektorių, arba jos vykdė veiklą viename iš 2014 m. gairių 5 priede išvardytų sektorių, bet jų elektros energijos vartojimo intensyvumas nesiekė bent 20 %.

5.4.1.3.   Proporcingumas remiantis 2014 m. gairių 3.7.2 skyriumi

Proporcingumas remiantis 2014 m. gairių 3.7.2 skyriumi

| (261) | 2014 m. gairių 188 punkte patikslinta, kad pagalba bus laikoma proporcinga, jeigu pagalbos gavėjai moka bent 15 % papildomų išlaidų netaikant lengvatos. |
| --- | --- |

(261)

2014 m. gairių 188 punkte patikslinta, kad pagalba bus laikoma proporcinga, jeigu pagalbos gavėjai moka bent 15 % papildomų išlaidų netaikant lengvatos.

| (262) | Vis dėlto 2014 m. gairių 189 punkte pripažįstama, kad dėl smarkiai padidėjusių papildomų atsinaujinančiosios energijos mokesčių įmonėms, kurių šio mokesčio našta yra itin didelė, 15 % viso atsinaujinančiosios energijos papildomo mokesčio sudarantis nuosavas įnašas gali būti per didelis. Todėl valstybės narės gali dar labiau apriboti papildomų išlaidų sumą iki 4 % įmonės bendrosios pridėtinės vertės, jei įmonės elektros energijos vartojimo intensyvumas yra mažesnis negu 20 %, ir iki 0,5 % įmonės bendrosios pridėtinės vertės, jei įmonės elektros energijos vartojimo intensyvumas yra bent 20 %. |
| --- | --- |

(262)

Vis dėlto 2014 m. gairių 189 punkte pripažįstama, kad dėl smarkiai padidėjusių papildomų atsinaujinančiosios energijos mokesčių įmonėms, kurių šio mokesčio našta yra itin didelė, 15 % viso atsinaujinančiosios energijos papildomo mokesčio sudarantis nuosavas įnašas gali būti per didelis. Todėl valstybės narės gali dar labiau apriboti papildomų išlaidų sumą iki 4 % įmonės bendrosios pridėtinės vertės, jei įmonės elektros energijos vartojimo intensyvumas yra mažesnis negu 20 %, ir iki 0,5 % įmonės bendrosios pridėtinės vertės, jei įmonės elektros energijos vartojimo intensyvumas yra bent 20 %.

| (263) | Šiuo atveju Komisija konstatuoja, kad vien tik 2014 m. bent 124 pagalbos gavėjų CSPE (skirto paramai atsinaujinančiai energetikai finansuoti) dydis buvo mažesnis negu 15 %, todėl šie gavėjai neatitiko 2014 m. gairių 188 punkto nuostatų. Be to, Prancūzija CSPE sumažinimą iki 0,5 % bendrosios pridėtinės vertės suteikė pagal vartojimo kriterijų, o ne pagal aiškų elektros energijos vartojimo intensyvumo kriterijų. Be to, CSPE ribos nustatymo vartojimo vietai kriterijus neatitinka 2014 m. gairių elektros energijos vartojimo intensyvumo kriterijaus. Todėl Komisija daro išvadą, kad Prancūzija neįrodė, jog 2014 m. gairėse nustatytų proporcingumo taisyklių buvo visiškai laikomasi. Taigi Komisija nepritaria Prancūzijos pastaboms, apibendrintoms 105 ir 106 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(263)

Šiuo atveju Komisija konstatuoja, kad vien tik 2014 m. bent 124 pagalbos gavėjų CSPE (skirto paramai atsinaujinančiai energetikai finansuoti) dydis buvo mažesnis negu 15 %, todėl šie gavėjai neatitiko 2014 m. gairių 188 punkto nuostatų. Be to, Prancūzija CSPE sumažinimą iki 0,5 % bendrosios pridėtinės vertės suteikė pagal vartojimo kriterijų, o ne pagal aiškų elektros energijos vartojimo intensyvumo kriterijų. Be to, CSPE ribos nustatymo vartojimo vietai kriterijus neatitinka 2014 m. gairių elektros energijos vartojimo intensyvumo kriterijaus. Todėl Komisija daro išvadą, kad Prancūzija neįrodė, jog 2014 m. gairėse nustatytų proporcingumo taisyklių buvo visiškai laikomasi. Taigi Komisija nepritaria Prancūzijos pastaboms, apibendrintoms 105 ir 106 konstatuojamosiose dalyse.

5.4.1.4.   Sureguliavimo planas

Sureguliavimo planas

| (264) | 2014 m. gairių 193 ir 194 punktuose numatyta, kad valstybės narės turi pradėti taikyti 2014 m. gairių 3.7.2 skirsnyje nustatytus tinkamumo ir proporcingumo kriterijus ne vėliau kaip 2019 m. sausio 1 d. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Prancūzija pateikė sureguliavimo planą, kuriame buvo numatytas laipsniškas mažiausios mokėtinos įmokos didinimas, siekiant, kad iki 2019 m. sausio 1 d. sumažinimas, taikomas CSPE daliai, skirtai atsinaujinančios energijos paramai finansuoti, atitiktų 2014 m. gairių 3.7.2 skirsnio nuostatas. Be to, 2016 m. Prancūzija nusprendė panaikinti CSPE. |
| --- | --- |

(264)

2014 m. gairių 193 ir 194 punktuose numatyta, kad valstybės narės turi pradėti taikyti 2014 m. gairių 3.7.2 skirsnyje nustatytus tinkamumo ir proporcingumo kriterijus ne vėliau kaip 2019 m. sausio 1 d. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Prancūzija pateikė sureguliavimo planą, kuriame buvo numatytas laipsniškas mažiausios mokėtinos įmokos didinimas, siekiant, kad iki 2019 m. sausio 1 d. sumažinimas, taikomas CSPE daliai, skirtai atsinaujinančios energijos paramai finansuoti, atitiktų 2014 m. gairių 3.7.2 skirsnio nuostatas. Be to, 2016 m. Prancūzija nusprendė panaikinti CSPE.

| (265) | 2014 m. gairių 195 punkte leidžiama reguliavimo plane numatyti laipsniškai sureguliuoti pagalbos dydžius, nustatomus taikant 2014 m. gairių 3.7.2 skirsnyje nustatytus tinkamumo ir proporcingumo kriterijus, kad stipriai nepadidėtų atskirų įmonių mokėtinos papildomos sąnaudos. |
| --- | --- |

(265)

2014 m. gairių 195 punkte leidžiama reguliavimo plane numatyti laipsniškai sureguliuoti pagalbos dydžius, nustatomus taikant 2014 m. gairių 3.7.2 skirsnyje nustatytus tinkamumo ir proporcingumo kriterijus, kad stipriai nepadidėtų atskirų įmonių mokėtinos papildomos sąnaudos.

| (266) | Be to, 2014 m. gairių 196 punkte patikslinama, kad jeigu pagalba buvo teikiama už laikotarpį iki 2014 m. gairių įsigaliojimo pradžios, reguliavimo plane taip pat numatoma laipsniškai taikyti tinkamumo ir proporcingumo kriterijus tam laikotarpiui. |
| --- | --- |

(266)

Be to, 2014 m. gairių 196 punkte patikslinama, kad jeigu pagalba buvo teikiama už laikotarpį iki 2014 m. gairių įsigaliojimo pradžios, reguliavimo plane taip pat numatoma laipsniškai taikyti tinkamumo ir proporcingumo kriterijus tam laikotarpiui.

| (267) | Remiantis 2014 m. gairių 197 punktu, jeigu pagalba naštos, susijusios su paramos atsinaujinančių išteklių elektros energetikai finansavimu, sumažinimo arba atleidimo nuo jos forma prieš 2014 m. gairių taikymo pradžios datą buvo teikiama įmonėms, kurios nėra tinkamos finansuoti pagal 2014 m. gairių 3.7.2 skirsnį, tokia pagalba gali būti skelbiama suderinama, jeigu reguliavimo plane numatyta laipsniškai ne vėliau kaip 2019 m. sausio 1 d. nustatyti minimalų nuosavą įnašą, kuris sudaro 20 %. |
| --- | --- |

(267)

Remiantis 2014 m. gairių 197 punktu, jeigu pagalba naštos, susijusios su paramos atsinaujinančių išteklių elektros energetikai finansavimu, sumažinimo arba atleidimo nuo jos forma prieš 2014 m. gairių taikymo pradžios datą buvo teikiama įmonėms, kurios nėra tinkamos finansuoti pagal 2014 m. gairių 3.7.2 skirsnį, tokia pagalba gali būti skelbiama suderinama, jeigu reguliavimo plane numatyta laipsniškai ne vėliau kaip 2019 m. sausio 1 d. nustatyti minimalų nuosavą įnašą, kuris sudaro 20 %.

| (268) | Iš Prancūzijos pateiktos informacijos apie tam tikrus metus, apie kuriuos ji turėjo statistinius duomenis, matyti, kad tais metais didelis skaičius pagalbos gavėjų pasinaudojo didesnėmis lengvatomis nei 2014 m. gairėse nustatyti leidžiami lengvatų lygiai. Pvz., 2004 m. 124 pagalbos gavėjai, kuriems nustatyta CSPE riba yra 0,5 % pridėtinės vertės, sumokėjo mažiau nei 15 % CSPE, o 202 pagalbos gavėjai sumokėjo mažiau nei 20 % CSPE. Be to, 27 pagalbos gavėjai, kuriems nustatyta su vartojimo vieta susijusi riba, sumokėjo mažiau nei 15 % CSPE, o 39 – mažiau nei 20 % CSPE. Be to, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad 934 pagalbos gavėjai, kuriems nustatyta CSPE riba yra 0,5 % pridėtinės vertės, priklauso 135 įvairiems veiklos sektoriams (131 NACE kodas), o tai yra daug daugiau nei leidžiama 2014 m. gairių 3 priede (68 NACE kodai). |
| --- | --- |

(268)

Iš Prancūzijos pateiktos informacijos apie tam tikrus metus, apie kuriuos ji turėjo statistinius duomenis, matyti, kad tais metais didelis skaičius pagalbos gavėjų pasinaudojo didesnėmis lengvatomis nei 2014 m. gairėse nustatyti leidžiami lengvatų lygiai. Pvz., 2004 m. 124 pagalbos gavėjai, kuriems nustatyta CSPE riba yra 0,5 % pridėtinės vertės, sumokėjo mažiau nei 15 % CSPE, o 202 pagalbos gavėjai sumokėjo mažiau nei 20 % CSPE. Be to, 27 pagalbos gavėjai, kuriems nustatyta su vartojimo vieta susijusi riba, sumokėjo mažiau nei 15 % CSPE, o 39 – mažiau nei 20 % CSPE. Be to, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad 934 pagalbos gavėjai, kuriems nustatyta CSPE riba yra 0,5 % pridėtinės vertės, priklauso 135 įvairiems veiklos sektoriams (131 NACE kodas), o tai yra daug daugiau nei leidžiama 2014 m. gairių 3 priede (68 NACE kodai).

| (269) | Todėl Prancūzija pateikė sureguliavimo planą, kuriame siekiama sulyginti pagal nagrinėjamą priemonę suteikiamus lengvatų dydžius, kad jie atitiktų 2014 m. gairėse nustatytus dydžius, taip pat nustatyti mokėtinus CSPE dydžius. Sureguliavimo plano detalės ir metodai pateikti 4.4 skyriuje. Komisija visų pirma mano, kad šis sureguliavimo planas atitinka 2014 m. gairių 3.7.3 skirsnio nuostatas. Prancūzija visų pirma įsipareigojo patikrinti, ar pagalbos gavėjų, priklausančių vienam iš 2014 m. gairių 3 priede išvardytų sektorių, ir pagalbos gavėjų, kurių elektros energijos vartojimo intensyvumas yra bent 20 % ir kurie priklauso vienam iš 2014 m. gairių 5 priede išvardytų sektorių, mokama CSPE, skirto paramai atsinaujinančiai energetikai finansuoti, suma siekia bent vieną iš šių verčių:






  — | 15 % CSPE, skirto paramai atsinaujinančiai energetikai finansuoti, sumos, |
| --- | --- | --- |

(269)

Todėl Prancūzija pateikė sureguliavimo planą, kuriame siekiama sulyginti pagal nagrinėjamą priemonę suteikiamus lengvatų dydžius, kad jie atitiktų 2014 m. gairėse nustatytus dydžius, taip pat nustatyti mokėtinus CSPE dydžius. Sureguliavimo plano detalės ir metodai pateikti 4.4 skyriuje. Komisija visų pirma mano, kad šis sureguliavimo planas atitinka 2014 m. gairių 3.7.3 skirsnio nuostatas. Prancūzija visų pirma įsipareigojo patikrinti, ar pagalbos gavėjų, priklausančių vienam iš 2014 m. gairių 3 priede išvardytų sektorių, ir pagalbos gavėjų, kurių elektros energijos vartojimo intensyvumas yra bent 20 % ir kurie priklauso vienam iš 2014 m. gairių 5 priede išvardytų sektorių, mokama CSPE, skirto paramai atsinaujinančiai energetikai finansuoti, suma siekia bent vieną iš šių verčių:

—

15 % CSPE, skirto paramai atsinaujinančiai energetikai finansuoti, sumos,

| — | 4 % įmonės pridėtinės vertės, jei įmonės elektros energijos vartojimo intensyvumas mažesnis nei 20 %, |
| --- | --- |

—

4 % įmonės pridėtinės vertės, jei įmonės elektros energijos vartojimo intensyvumas mažesnis nei 20 %,

| — | 0,5 % įmonės pridėtinės vertės, jei įmonės elektros energijos vartojimo intensyvumas lygus 20 % arba didesnis. |
| --- | --- |

—

0,5 % įmonės pridėtinės vertės, jei įmonės elektros energijos vartojimo intensyvumas lygus 20 % arba didesnis.

| (270) | Jeigu taip nėra, Prancūzija įsipareigojo patikrinti, ar sumokėta CSPE, skirto paramai atsinaujinančiai energetikai finansuoti, suma bent jau siekia pagal reguliavimo planą reikalaujamą įnašo dydį, pagrįstą 140 konstatuojamojoje dalyje aprašyta progresine formule. Be to, Prancūzija paaiškino, kad jei pagalbos gavėjo sumokėtas įnašas neatitinka sureguliavimo plane reikalaujamos sumos, jau sumokėto įnašo ir pagal sureguliavimo planą reikalaujamo įnašo skirtumas turės būti grąžintas. |
| --- | --- |

(270)

Jeigu taip nėra, Prancūzija įsipareigojo patikrinti, ar sumokėta CSPE, skirto paramai atsinaujinančiai energetikai finansuoti, suma bent jau siekia pagal reguliavimo planą reikalaujamą įnašo dydį, pagrįstą 140 konstatuojamojoje dalyje aprašyta progresine formule. Be to, Prancūzija paaiškino, kad jei pagalbos gavėjo sumokėtas įnašas neatitinka sureguliavimo plane reikalaujamos sumos, jau sumokėto įnašo ir pagal sureguliavimo planą reikalaujamo įnašo skirtumas turės būti grąžintas.

| (271) | Atsižvelgdama į 2014 m. gairių 197 punktą Prancūzija įsipareigojo patikrinti, ar pagal 2014 m. gairių 3.7.2 skyrių netinkami pagalbos gavėjai, kurie iki 2014 m. liepos 1 d. naudojosi CSPE lengvatomis, moka bent 20 % CSPE, skirto paramai atsinaujinančiai energetikai finansuoti. Jei tai pasitvirtins, nebus reikalinga atlikti jokio papildomo reguliavimo. Priešingu atveju bus taikomas laipsniškas sureguliavimo planas, kuriame bus laipsniškai didinama metinė mokėtino CSPE suma, kol vėliausiai 2019 m. sausio 1 d. ji pasieks 20 % CSPE, skirto paramai atsinaujinančiai energetikai finansuoti. Jei pagalbos gavėjo sumokėtas įnašas neatitinka sureguliavimo plane reikalaujamos sumos, Prancūzija numato susigrąžinti jau sumokėto įnašo ir pagal reguliavimo planą reikalaujamo įnašo skirtumą. Kadangi Prancūzija nusprendė 2016 m. panaikinti CSPE, sureguliavimo plano taikymas gali būti sustabdytas 2015 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(271)

Atsižvelgdama į 2014 m. gairių 197 punktą Prancūzija įsipareigojo patikrinti, ar pagal 2014 m. gairių 3.7.2 skyrių netinkami pagalbos gavėjai, kurie iki 2014 m. liepos 1 d. naudojosi CSPE lengvatomis, moka bent 20 % CSPE, skirto paramai atsinaujinančiai energetikai finansuoti. Jei tai pasitvirtins, nebus reikalinga atlikti jokio papildomo reguliavimo. Priešingu atveju bus taikomas laipsniškas sureguliavimo planas, kuriame bus laipsniškai didinama metinė mokėtino CSPE suma, kol vėliausiai 2019 m. sausio 1 d. ji pasieks 20 % CSPE, skirto paramai atsinaujinančiai energetikai finansuoti. Jei pagalbos gavėjo sumokėtas įnašas neatitinka sureguliavimo plane reikalaujamos sumos, Prancūzija numato susigrąžinti jau sumokėto įnašo ir pagal reguliavimo planą reikalaujamo įnašo skirtumą. Kadangi Prancūzija nusprendė 2016 m. panaikinti CSPE, sureguliavimo plano taikymas gali būti sustabdytas 2015 m. gruodžio 31 d.

| (272) | Pagal 2014 m. gairių 3.7.2 skyrių netinkamos paramą gauti įmonės, kurios iki 2014 m. liepos 1 d. nepasinaudojo CSPE lengvatomis, turės vėliausiai iki 2019 m. sausio 1 d. sumokėti 100 % CSPE, skirto paramai atsinaujinančiai energetikai finansuoti. |
| --- | --- |

(272)

Pagal 2014 m. gairių 3.7.2 skyrių netinkamos paramą gauti įmonės, kurios iki 2014 m. liepos 1 d. nepasinaudojo CSPE lengvatomis, turės vėliausiai iki 2019 m. sausio 1 d. sumokėti 100 % CSPE, skirto paramai atsinaujinančiai energetikai finansuoti.

| (273) | Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Prancūzijos 2017 m. lapkričio 23 d. pasiūlyta sureguliavimo plano versija, pateikta 4.4 skyriuje, grindžiama plačia ir išsamia kiekvieno pagalbos gavėjo padėties CSPE atžvilgiu analize. Todėl Komisija mano, kad Prancūzija laikėsi 2014 m. gairių 198–200 punktų nuostatų. |
| --- | --- |

(273)

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Prancūzijos 2017 m. lapkričio 23 d. pasiūlyta sureguliavimo plano versija, pateikta 4.4 skyriuje, grindžiama plačia ir išsamia kiekvieno pagalbos gavėjo padėties CSPE atžvilgiu analize. Todėl Komisija mano, kad Prancūzija laikėsi 2014 m. gairių 198–200 punktų nuostatų.

| (274) | Be to, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad 2014 m. gairių 248 punkte leidžiama reguliavimo planą taikyti nuo 2011 m. Remdamasi tuo pačiu punktu Komisija mano, kad lengvatos, kurios iki 2011 m. sausio 1 d. buvo taikomos CSPE daliai, skirtai paramai atsinaujinančiai energetikai finansuoti, gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(274)

Be to, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad 2014 m. gairių 248 punkte leidžiama reguliavimo planą taikyti nuo 2011 m. Remdamasi tuo pačiu punktu Komisija mano, kad lengvatos, kurios iki 2011 m. sausio 1 d. buvo taikomos CSPE daliai, skirtai paramai atsinaujinančiai energetikai finansuoti, gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka.

5.4.1.5.   Išvada dėl priemonės suderinamumo su vidaus rinka

Išvada dėl priemonės suderinamumo su vidaus rinka

| (275) | Remdamasi 115–148 konstatuojamosiose dalyse išdėstytomis detalėmis Komisija daro išvadą, kad Prancūzijos pateiktas ir 4.4 skyriuje aprašytas sureguliavimo planas yra suderinamas su 2014 m. gairių 3.7.3 skyriaus nuostatomis, nes jis susijęs su CSPE dalimi, skirta paramai atsinaujinančiajai energetikai finansuoti. Be to, atleidimas nuo CSPE, kai iš CSPE finansuojama atsinaujinančių išteklių energetika, yra suderinamas su 2014 m. gairių 3.7.3 skyriaus ir SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto nuostatomis, nes suteiktos lengvatos neviršija pagal sureguliavimo planą leidžiamų lengvatų, o mažiausia CSPE dalies, skirtos paramai atsinaujinančiajai energetikai finansuoti, kaip tai aprašyta 269–272 konstatuojamosiose dalyse, suma buvo sumokėta. |
| --- | --- |

(275)

Remdamasi 115–148 konstatuojamosiose dalyse išdėstytomis detalėmis Komisija daro išvadą, kad Prancūzijos pateiktas ir 4.4 skyriuje aprašytas sureguliavimo planas yra suderinamas su 2014 m. gairių 3.7.3 skyriaus nuostatomis, nes jis susijęs su CSPE dalimi, skirta paramai atsinaujinančiajai energetikai finansuoti. Be to, atleidimas nuo CSPE, kai iš CSPE finansuojama atsinaujinančių išteklių energetika, yra suderinamas su 2014 m. gairių 3.7.3 skyriaus ir SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto nuostatomis, nes suteiktos lengvatos neviršija pagal sureguliavimo planą leidžiamų lengvatų, o mažiausia CSPE dalies, skirtos paramai atsinaujinančiajai energetikai finansuoti, kaip tai aprašyta 269–272 konstatuojamosiose dalyse, suma buvo sumokėta.

| (276) | Tačiau Komisija daro išvadą, kad pagalbos suma, kuri viršija sureguliavimo plane leidžiamus lygius, laikoma nesuderinama su vidaus rinka ir turi būti susigrąžinta. Komisija šiuo klausimu patvirtina Prancūzijos nustatytus sureguliavimo plano įgyvendinimo metodus, kurie pristatyti šio sprendimo 4.4 skyriuje. |
| --- | --- |

(276)

Tačiau Komisija daro išvadą, kad pagalbos suma, kuri viršija sureguliavimo plane leidžiamus lygius, laikoma nesuderinama su vidaus rinka ir turi būti susigrąžinta. Komisija šiuo klausimu patvirtina Prancūzijos nustatytus sureguliavimo plano įgyvendinimo metodus, kurie pristatyti šio sprendimo 4.4 skyriuje.

5.4.2.   CSPE, iš kurio finansuojama ne tik atsinaujinančių išteklių energetikos plėtra, bet ir kitos energetikos politikos, lengvatų suderinamumas su vidaus rinka

CSPE, iš kurio finansuojama ne tik atsinaujinančių išteklių energetikos plėtra, bet ir kitos energetikos politikos, lengvatų suderinamumas su vidaus rinka

| (277) | Komisija visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad CSPE, iš kurio finansuojama ne tik atsinaujinančių išteklių energetikos plėtra, bet ir kitos paramos schemos, lengvatų suderinamumas su vidaus rinka negali būti vertinamas nei remiantis 2014 m. gairių 3.7.1 skyriumi, nei tų pačių gairių 3.7.2 ir 3.7.3 skyriais: |
| --- | --- |

(277)

Komisija visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad CSPE, iš kurio finansuojama ne tik atsinaujinančių išteklių energetikos plėtra, bet ir kitos paramos schemos, lengvatų suderinamumas su vidaus rinka negali būti vertinamas nei remiantis 2014 m. gairių 3.7.1 skyriumi, nei tų pačių gairių 3.7.2 ir 3.7.3 skyriais:

| (278) | Viena vertus, Komisija mano, kad CSPE lengvatos, suteiktos paramos kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams schemoms, dėl 223–225 konstatuojamosiose dalyse jau išdėstytų priežasčių negali būti laikomos „aplinkosaugos mokesčiais“. |
| --- | --- |

(278)

Viena vertus, Komisija mano, kad CSPE lengvatos, suteiktos paramos kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams schemoms, dėl 223–225 konstatuojamosiose dalyse jau išdėstytų priežasčių negali būti laikomos „aplinkosaugos mokesčiais“.

| (279) | Kita vertus, 2014 m. gairių 3.7.2 ir 3.7.3 skyriai taikomi tik sąnaudų, skirtų paramai atsinaujinančių išteklių energetikai finansuoti, sumažinimui. Todėl jie netaikomi papildomų sąnaudų, skirtų paramai kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, sumažinimui. |
| --- | --- |

(279)

Kita vertus, 2014 m. gairių 3.7.2 ir 3.7.3 skyriai taikomi tik sąnaudų, skirtų paramai atsinaujinančių išteklių energetikai finansuoti, sumažinimui. Todėl jie netaikomi papildomų sąnaudų, skirtų paramai kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, sumažinimui.

| (280) | Komisija nerado jokių kitų gairių, kurios galėtų būti taikomos nagrinėjant šioms CSPE sudėtinėms dalims suteiktas lengvatas, todėl Komisija šių priemonių suderinamumą su vidaus rinka nagrinėjo remdamasi SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu. Komisija pagalbos priemonę galėtų pripažinti suderinama tiesiogiai remdamasi SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, jei ta priemonė prisideda prie bendros svarbos tikslo, yra tinkama ir reikalinga siekiant šio tikslo, yra proporcinga, o jos teigiamas poveikis yra didesnis už neigiamą poveikį konkurencija ir tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(280)

Komisija nerado jokių kitų gairių, kurios galėtų būti taikomos nagrinėjant šioms CSPE sudėtinėms dalims suteiktas lengvatas, todėl Komisija šių priemonių suderinamumą su vidaus rinka nagrinėjo remdamasi SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu. Komisija pagalbos priemonę galėtų pripažinti suderinama tiesiogiai remdamasi SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, jei ta priemonė prisideda prie bendros svarbos tikslo, yra tinkama ir reikalinga siekiant šio tikslo, yra proporcinga, o jos teigiamas poveikis yra didesnis už neigiamą poveikį konkurencija ir tarpusavio prekybai.

| (281) | Komisija jau padarė išvadą, kad atleidimas nuo įmokų, išskyrus skirtas atsinaujinančių išteklių energetikai finansuoti, gali būti vertinamas kaip skirtas bendros svarbos tikslui. Komisija savo sprendimuose SA.38635 (41) ir SA.42393 (42) visų pirma atkreipė dėmesį, kad mokesčio už elektrą sumažinimas, skirtas didelio naudingumo kogeneracijai finansuoti, gali būti vertinamas kaip prisidedantis prie bendros svarbos tikslo ir tinkamas bei reikalingas šiam tikslui pasiekti, jei toks sumažinimas reikalingas palaikyti mokesčius, užtikrinančius paramos šiai politikai, kuri pati yra bendro intereso politikos dalis, finansavimą. |
| --- | --- |

(281)

Komisija jau padarė išvadą, kad atleidimas nuo įmokų, išskyrus skirtas atsinaujinančių išteklių energetikai finansuoti, gali būti vertinamas kaip skirtas bendros svarbos tikslui. Komisija savo sprendimuose SA.38635 (41) ir SA.42393 (42) visų pirma atkreipė dėmesį, kad mokesčio už elektrą sumažinimas, skirtas didelio naudingumo kogeneracijai finansuoti, gali būti vertinamas kaip prisidedantis prie bendros svarbos tikslo ir tinkamas bei reikalingas šiam tikslui pasiekti, jei toks sumažinimas reikalingas palaikyti mokesčius, užtikrinančius paramos šiai politikai, kuri pati yra bendro intereso politikos dalis, finansavimą.

41

42

| (282) | Komisija patikrino, ar CSPE, skirtas didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, prisideda siekiant bendros svarbos tikslo ir ar lengvatos buvo reikalingos siekiant išlaikyti šių politikų finansavimo stabilumą: |
| --- | --- |

(282)

Komisija patikrino, ar CSPE, skirtas didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, prisideda siekiant bendros svarbos tikslo ir ar lengvatos buvo reikalingos siekiant išlaikyti šių politikų finansavimo stabilumą:

5.4.2.1.   Bendros svarbos tikslas

Bendros svarbos tikslas

Didelio naudingumo kogeneracija

Didelio naudingumo kogeneracija

| (283) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (43) 38 konstatuojamojoje dalyje didelio naudingumo kogeneracija apibrėžiama kaip leidžianti sutaupyti energiją, o kogeneracijos naudingumas nustatomas pagal Direktyvos II priedą. Pagal minėtą II priedą didelio naudingumo kogeneracija turi atitikti du kriterijus. Pirma, vykdant kogeneracijos gamybą turi būti sutaupoma bent 10 % pirminės energijos, palyginti su atskirosios šilumos ir elektros energijos gamybos atskaitos vertėmis. Antra, gamyba mažos galios ir labai mažos galios kogeneracijos įrenginiuose, kuriuos naudojant taupoma pirminė energija, gali būti priskiriama didelio naudingumo kogeneracijai. |
| --- | --- |

(283)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (43) 38 konstatuojamojoje dalyje didelio naudingumo kogeneracija apibrėžiama kaip leidžianti sutaupyti energiją, o kogeneracijos naudingumas nustatomas pagal Direktyvos II priedą. Pagal minėtą II priedą didelio naudingumo kogeneracija turi atitikti du kriterijus. Pirma, vykdant kogeneracijos gamybą turi būti sutaupoma bent 10 % pirminės energijos, palyginti su atskirosios šilumos ir elektros energijos gamybos atskaitos vertėmis. Antra, gamyba mažos galios ir labai mažos galios kogeneracijos įrenginiuose, kuriuos naudojant taupoma pirminė energija, gali būti priskiriama didelio naudingumo kogeneracijai.

43

| (284) | Šiuo atveju, kaip nurodyta 10 konstatuojamosios dalies b punkte, Prancūzija paaiškino, kad iš CSPE finansuojami kogeneracijos įrenginiai tai, viena vertus, kogeneracijos įrenginiai, kurių energijos naudingumas viršija 65 %, kita vertus, didelio naudingumo gamtinių dujų kogeneracijos įrenginiai, kurių naudingumas didesnis negu 12 MW. Prancūzija patvirtino, kad visi šie įrenginiai atitiko didelio naudingumo įrenginiams taikomus kriterijus, apibrėžtus Direktyvoje 2012/27/ES (44). |
| --- | --- |

(284)

Šiuo atveju, kaip nurodyta 10 konstatuojamosios dalies b punkte, Prancūzija paaiškino, kad iš CSPE finansuojami kogeneracijos įrenginiai tai, viena vertus, kogeneracijos įrenginiai, kurių energijos naudingumas viršija 65 %, kita vertus, didelio naudingumo gamtinių dujų kogeneracijos įrenginiai, kurių naudingumas didesnis negu 12 MW. Prancūzija patvirtino, kad visi šie įrenginiai atitiko didelio naudingumo įrenginiams taikomus kriterijus, apibrėžtus Direktyvoje 2012/27/ES (44).

44

| (285) | Komisija pritaria Prancūzijos nuomonei, kad parama biologiškai neskaidžių atliekų deginimui, griebiantis didelio naudingumo kogeneracijos, taip pat gali būti lyginama su parama didelio naudingumo kogeneracijai (taip pat žr. 134 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(285)

Komisija pritaria Prancūzijos nuomonei, kad parama biologiškai neskaidžių atliekų deginimui, griebiantis didelio naudingumo kogeneracijos, taip pat gali būti lyginama su parama didelio naudingumo kogeneracijai (taip pat žr. 134 konstatuojamąją dalį).

| (286) | Komisija konstatuoja, kad didelio naudingumo kogeneracijos skatinimas pripažįstamas bendros svarbos tikslu, nes tokia kogeneracija prisideda prie energijos gamybos veiksmingumo ir mažina anglies dioksido išmetimą, tačiau toks teigiamas išorinis poveikis nėra visiškai perkeliamas į kainas, kadangi didelio naudingumo kogeneracija be papildomos paramos paprastai nesiplėtoja spontaniškai (žr. 2008 m. gairių 51 punktą). Todėl Komisija leidžia didelio naudingumo kogeneracijai teikti veiklos pagalbą (žr. 2014 m. gairių 138, 139 ir 151 punktus, 2008 m. gairių 3.1.7 skirsnį ir 2001 m. rekomendacijų E.3.4 skirsnį) (45). Todėl Komisija pritaria Prancūzijos pastaboms, kurios pateiktos 99 konstatuojamosios dalies 1 punkte. |
| --- | --- |

(286)

Komisija konstatuoja, kad didelio naudingumo kogeneracijos skatinimas pripažįstamas bendros svarbos tikslu, nes tokia kogeneracija prisideda prie energijos gamybos veiksmingumo ir mažina anglies dioksido išmetimą, tačiau toks teigiamas išorinis poveikis nėra visiškai perkeliamas į kainas, kadangi didelio naudingumo kogeneracija be papildomos paramos paprastai nesiplėtoja spontaniškai (žr. 2008 m. gairių 51 punktą). Todėl Komisija leidžia didelio naudingumo kogeneracijai teikti veiklos pagalbą (žr. 2014 m. gairių 138, 139 ir 151 punktus, 2008 m. gairių 3.1.7 skirsnį ir 2001 m. rekomendacijų E.3.4 skirsnį) (45). Todėl Komisija pritaria Prancūzijos pastaboms, kurios pateiktos 99 konstatuojamosios dalies 1 punkte.

45

Bendras interesas sumažinti CSPE, skirtą tarifams išlyginti

Bendras interesas sumažinti CSPE, skirtą tarifams išlyginti

| (287) | Komisija visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad priemonių, skirtų energijos išlaidoms nutolusiuose regionuose sumažinti, finansavimu iš tiesų siekiama bendros svarbos tikslo. Šis finansavimas visų pirma grindžiamas ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje nustatytu teritorinės sanglaudos reikalavimu. Be to, SESV 174 straipsnyje patikslinama, kad Europos Sąjunga „plėtoja ir vykdo savo veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą. Sąjunga ypač siekia mažinti regionų plėtros lygio skirtumus ir nepalankiausias sąlygas turinčių regionų atsilikimą. Šiuo požiūriu ypatingas dėmesys skiriamas kaimo vietovėms, pramonės pereinamojo laikotarpio vietovėms bei didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčioms vietovėms, pavyzdžiui, labai retai apgyvendintiems toliausiai į šiaurę esantiems regionams bei salų, pasienio ir kalnuotoms vietovėms“. Be to, SESV 349 straipsnyje pabrėžiama būtinybė atsižvelgti į atokiausių regionų ypatumus ir ribotas galimybes. |
| --- | --- |

(287)

Komisija visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad priemonių, skirtų energijos išlaidoms nutolusiuose regionuose sumažinti, finansavimu iš tiesų siekiama bendros svarbos tikslo. Šis finansavimas visų pirma grindžiamas ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje nustatytu teritorinės sanglaudos reikalavimu. Be to, SESV 174 straipsnyje patikslinama, kad Europos Sąjunga „plėtoja ir vykdo savo veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą. Sąjunga ypač siekia mažinti regionų plėtros lygio skirtumus ir nepalankiausias sąlygas turinčių regionų atsilikimą. Šiuo požiūriu ypatingas dėmesys skiriamas kaimo vietovėms, pramonės pereinamojo laikotarpio vietovėms bei didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčioms vietovėms, pavyzdžiui, labai retai apgyvendintiems toliausiai į šiaurę esantiems regionams bei salų, pasienio ir kalnuotoms vietovėms“. Be to, SESV 349 straipsnyje pabrėžiama būtinybė atsižvelgti į atokiausių regionų ypatumus ir ribotas galimybes.

| (288) | Dėl atokiausių regionų, kurie gauna daugiausiai naudos iš „tarifų išlyginimo“, Komisija savo naujame komunikate dėl atokiausių regionų (46) pati pabrėžia, kad „reikia labiau pasistengti, kad atokiausi regionai galėtų pasinaudoti visa narystės ES teikiama nauda ir globalizacijos pranašumais“. Dėl energetikos problemos komunikate aiškiai pripažįstama problema, susijusi su nepakankamu šių teritorijų prijungimu prie žemyno elektros tinklų ir su tuo susijusiu poreikiu gauti subsidijas, siekiant išvengti didelių elektros kainų. |
| --- | --- |

(288)

Dėl atokiausių regionų, kurie gauna daugiausiai naudos iš „tarifų išlyginimo“, Komisija savo naujame komunikate dėl atokiausių regionų (46) pati pabrėžia, kad „reikia labiau pasistengti, kad atokiausi regionai galėtų pasinaudoti visa narystės ES teikiama nauda ir globalizacijos pranašumais“. Dėl energetikos problemos komunikate aiškiai pripažįstama problema, susijusi su nepakankamu šių teritorijų prijungimu prie žemyno elektros tinklų ir su tuo susijusiu poreikiu gauti subsidijas, siekiant išvengti didelių elektros kainų.

46

| (289) | Be to, Komisija jau patvirtino nepakankamai prijungtoms teritorijoms skirtas valstybių narių finansuojamas priemones, kuriomis siekiama nustatyti elektros kainų ribas, kad būtų išvengta labai didelių skirtumų, palyginti su kainomis žemyne (47). |
| --- | --- |

(289)

Be to, Komisija jau patvirtino nepakankamai prijungtoms teritorijoms skirtas valstybių narių finansuojamas priemones, kuriomis siekiama nustatyti elektros kainų ribas, kad būtų išvengta labai didelių skirtumų, palyginti su kainomis žemyne (47).

47

| (290) | Taigi Komisija daro išvadą, kad CSPE dalimi, skirta tarifų išlyginimui finansuoti, siekiama bendros svarbos tikslo. |
| --- | --- |

(290)

Taigi Komisija daro išvadą, kad CSPE dalimi, skirta tarifų išlyginimui finansuoti, siekiama bendros svarbos tikslo.

| (291) | Todėl Komisija pritaria Prancūzijos pastaboms, kurios pateiktos 99 konstatuojamosios dalies 2 punkte. |
| --- | --- |

(291)

Todėl Komisija pritaria Prancūzijos pastaboms, kurios pateiktos 99 konstatuojamosios dalies 2 punkte.

Bendras interesas sumažinti CSPE, skirtą socialiniams tarifams finansuoti

Bendras interesas sumažinti CSPE, skirtą socialiniams tarifams finansuoti

| (292) | Komisija visų pirma pabrėžia, kad CSPE dalimi, skirta socialiniams tarifams finansuoti, siekiama bendros svarbos tikslo. Šis tikslas aiškiai nurodytas ES sutarties 3 straipsnyje ir SESV 174 straipsnyje, kuriuose aiškiai nustatoma, kad socialinė ir ekonominė sanglauda yra Europos Sąjungos tikslas. |
| --- | --- |

(292)

Komisija visų pirma pabrėžia, kad CSPE dalimi, skirta socialiniams tarifams finansuoti, siekiama bendros svarbos tikslo. Šis tikslas aiškiai nurodytas ES sutarties 3 straipsnyje ir SESV 174 straipsnyje, kuriuose aiškiai nustatoma, kad socialinė ir ekonominė sanglauda yra Europos Sąjungos tikslas.

| (293) | Šie tikslai taip pat pakartojami antriniuose Europos Sąjungos teisės aktuose, taikytinuose elektros energijos srityje. Visų pirma Direktyvos 2009/72/EB („Elektros energijos direktyvos“) 45 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad „valstybės narės turėtų užtikrinti, kad namų ūkio vartotojams ir [...] mažosioms įmonėms būtų suteikta teisė gauti konkrečios kokybės elektros energiją už aiškiai palyginamą, skaidrią ir pagrįstą kainą“. Šios direktyvos 53 konstatuojamojoje dalyje didelė reikšmė teikiama priemonių priėmimui ir nacionalinių veiksmų planų, skirtų kovai su energijos nepritekliumi, parengimui. Be to, Direktyvos 3 straipsnio 7 dalyje valstybės narės aiškiai įpareigojamos imtis tinkamų priemonių galutiniams vartotojams, ypač pažeidžiamiems vartotojams, apsaugoti. Galiausiai Komisijos komunikate „Švari energija visiems Europos gyventojams“ (48) pabrėžiama būtinybė apsaugoti pažeidžiamus klientus, taip pat – pažeidžiamiausius vartotojus. |
| --- | --- |

(293)

Šie tikslai taip pat pakartojami antriniuose Europos Sąjungos teisės aktuose, taikytinuose elektros energijos srityje. Visų pirma Direktyvos 2009/72/EB („Elektros energijos direktyvos“) 45 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad „valstybės narės turėtų užtikrinti, kad namų ūkio vartotojams ir [...] mažosioms įmonėms būtų suteikta teisė gauti konkrečios kokybės elektros energiją už aiškiai palyginamą, skaidrią ir pagrįstą kainą“. Šios direktyvos 53 konstatuojamojoje dalyje didelė reikšmė teikiama priemonių priėmimui ir nacionalinių veiksmų planų, skirtų kovai su energijos nepritekliumi, parengimui. Be to, Direktyvos 3 straipsnio 7 dalyje valstybės narės aiškiai įpareigojamos imtis tinkamų priemonių galutiniams vartotojams, ypač pažeidžiamiems vartotojams, apsaugoti. Galiausiai Komisijos komunikate „Švari energija visiems Europos gyventojams“ (48) pabrėžiama būtinybė apsaugoti pažeidžiamus klientus, taip pat – pažeidžiamiausius vartotojus.

48

| (294) | Todėl Komisija daro išvadą, kad CSPE dalimi, skirta socialiniams tarifams finansuoti, siekiama bendros svarbos tikslo. |
| --- | --- |

(294)

Todėl Komisija daro išvadą, kad CSPE dalimi, skirta socialiniams tarifams finansuoti, siekiama bendros svarbos tikslo.

| (295) | Be to, Komisija pritaria 71 konstatuojamojoje dalyje pateiktoms UNIDEN asociacijos pastaboms ir 99 konstatuojamosios dalies 3 punkte pateiktoms Prancūzijos pastaboms. |
| --- | --- |

(295)

Be to, Komisija pritaria 71 konstatuojamojoje dalyje pateiktoms UNIDEN asociacijos pastaboms ir 99 konstatuojamosios dalies 3 punkte pateiktoms Prancūzijos pastaboms.

5.4.2.2.   Tinkamumas ir būtinumas

Tinkamumas ir būtinumas

| (296) | Komisija patikrino, ar CSPE lengvatos gali būti laikomos būtinomis norint užtikrinti paramos didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams priemonių finansavimo išsaugojimą. |
| --- | --- |

(296)

Komisija patikrino, ar CSPE lengvatos gali būti laikomos būtinomis norint užtikrinti paramos didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams priemonių finansavimo išsaugojimą.

| (297) | Komisija pripažįsta, kad CSPE, skirto socialiniams tarifams finansuoti, lengvatas, suteiktas daug energijos naudojančioms įmonėms, galima pagrįsti būtinybe užtikrinti pakankamą priemonės finansavimą ir išvengti to, kad didelė CSPE suma netaptų pernelyg didele našta įmonėms, kurios itin jautrios elektros vartojimui taikomiems papildomiems mokesčiams, t. y. daug energijos gaminančioms įmonėms, veikiančioms tarptautinėje rinkoje. Pernelyg sunki našta galėtų priversti įmones užsidaryti ir turėtų poveikį paramos priemonių finansavimo tęstinumui, o galiausiai – ir paramos priemonių tikslams. |
| --- | --- |

(297)

Komisija pripažįsta, kad CSPE, skirto socialiniams tarifams finansuoti, lengvatas, suteiktas daug energijos naudojančioms įmonėms, galima pagrįsti būtinybe užtikrinti pakankamą priemonės finansavimą ir išvengti to, kad didelė CSPE suma netaptų pernelyg didele našta įmonėms, kurios itin jautrios elektros vartojimui taikomiems papildomiems mokesčiams, t. y. daug energijos gaminančioms įmonėms, veikiančioms tarptautinėje rinkoje. Pernelyg sunki našta galėtų priversti įmones užsidaryti ir turėtų poveikį paramos priemonių finansavimo tęstinumui, o galiausiai – ir paramos priemonių tikslams.

| (298) | Siekiant išvengti, kad elektros vartotojai, kuriuos ypač veikia didelio veiksmingumo kogeneracijos, tarifų išlyginimo ir socialinių tarifų finansavimo sąnaudos, t. y. bendrovės, kurios intensyviai naudoja energiją, be to, susiduria su tarptautine konkurencija, bankrutuotų arba perkeltų savo veiklą už Europos Sąjungos ribų, elektros energijai taikomos mokesčių lengvatos gali atrodyti būtinos. Iš tiesų pernelyg didelio bendrovių skaičiaus bankrotas arba veiklos perkėlimas gali pažeisti finansinį pagrindą. Vietoj to, kad sumokėtų sumažintą CSPE dydį, mokesčio paveiktos bendrovės visiškai negalėtų prisidėti prie jo finansavimo, todėl kiti vartotojai turėtų gerokai labiau prisidėti prie mokesčio, skirto paramai didelio veiksmingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, o tai sumažintų likusių dalyvių pritarimą priemonėms. |
| --- | --- |

(298)

Siekiant išvengti, kad elektros vartotojai, kuriuos ypač veikia didelio veiksmingumo kogeneracijos, tarifų išlyginimo ir socialinių tarifų finansavimo sąnaudos, t. y. bendrovės, kurios intensyviai naudoja energiją, be to, susiduria su tarptautine konkurencija, bankrutuotų arba perkeltų savo veiklą už Europos Sąjungos ribų, elektros energijai taikomos mokesčių lengvatos gali atrodyti būtinos. Iš tiesų pernelyg didelio bendrovių skaičiaus bankrotas arba veiklos perkėlimas gali pažeisti finansinį pagrindą. Vietoj to, kad sumokėtų sumažintą CSPE dydį, mokesčio paveiktos bendrovės visiškai negalėtų prisidėti prie jo finansavimo, todėl kiti vartotojai turėtų gerokai labiau prisidėti prie mokesčio, skirto paramai didelio veiksmingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, o tai sumažintų likusių dalyvių pritarimą priemonėms.

| (299) | Šiuo klausimu Komisija atkreipia dėmesį, kad 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo buvo nustatytas 20 % energijos vartojimo efektyvumo tikslas ir pateikti nacionaliniai tikslai, kuriuos pasiekti gali labai padėti didelio naudingumo kogeneracija. Be to, 2014 m. spalio 23 d. Europos Vadovų Taryba nustatė tikslą iki 2030 m. energijos vartojimo efektyvumą padidinti 27 %. |
| --- | --- |

(299)

Šiuo klausimu Komisija atkreipia dėmesį, kad 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo buvo nustatytas 20 % energijos vartojimo efektyvumo tikslas ir pateikti nacionaliniai tikslai, kuriuos pasiekti gali labai padėti didelio naudingumo kogeneracija. Be to, 2014 m. spalio 23 d. Europos Vadovų Taryba nustatė tikslą iki 2030 m. energijos vartojimo efektyvumą padidinti 27 %.

| (300) | Todėl paramos didelio naudingumo kogeneracijai finansavimo poreikis gali būti labai didelis. Būtent taip yra Prancūzijos atveju, nes 25 % CSPE, t. y. 1,7 mlrd. EUR, skiriama kogeneracijai finansuoti. Be to, Prancūzijoje prie kogeneracijai finansuoti skirtų papildomų mokesčių prisideda kitos CSPE sudėtinės dalys, pvz., atsinaujinančiajai energetikai skirta mokesčio dalis (2,7 mlrd. EUR). |
| --- | --- |

(300)

Todėl paramos didelio naudingumo kogeneracijai finansavimo poreikis gali būti labai didelis. Būtent taip yra Prancūzijos atveju, nes 25 % CSPE, t. y. 1,7 mlrd. EUR, skiriama kogeneracijai finansuoti. Be to, Prancūzijoje prie kogeneracijai finansuoti skirtų papildomų mokesčių prisideda kitos CSPE sudėtinės dalys, pvz., atsinaujinančiajai energetikai skirta mokesčio dalis (2,7 mlrd. EUR).

| (301) | Šį mokestį dar labiau padidina „tarifų išlyginimo“ ir socialinių tarifų finansavimas, kurie prisideda prie kitų CSPE sudedamųjų dalių. CSPE „tarifų išlyginimo“ ir socialinių tarifų dalys per 2003–2014 m. laikotarpį kartu sudarė 34 % CSPE ir 12,7 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(301)

Šį mokestį dar labiau padidina „tarifų išlyginimo“ ir socialinių tarifų finansavimas, kurie prisideda prie kitų CSPE sudedamųjų dalių. CSPE „tarifų išlyginimo“ ir socialinių tarifų dalys per 2003–2014 m. laikotarpį kartu sudarė 34 % CSPE ir 12,7 mlrd. EUR.

| (302) | Komisija pripažįsta, kad, atsižvelgiant į santykinę CSPE apimtį (CSPE suma – 19,5 EUR/MWh, palyginti su bazine kitos paros kaina, kuri sudaro 38,8 EUR/MWh tais pačiais metais) ir didelį šio mokesčio išaugimą per 2003–2015 m. laikotarpį (+ 550 %), Prancūzijai galėjo atrodyti, kad būtina numatyti CSPE lengvatas jautriausiai į tokį mokesčio augimą reaguojančioms įmonėms. |
| --- | --- |

(302)

Komisija pripažįsta, kad, atsižvelgiant į santykinę CSPE apimtį (CSPE suma – 19,5 EUR/MWh, palyginti su bazine kitos paros kaina, kuri sudaro 38,8 EUR/MWh tais pačiais metais) ir didelį šio mokesčio išaugimą per 2003–2015 m. laikotarpį (+ 550 %), Prancūzijai galėjo atrodyti, kad būtina numatyti CSPE lengvatas jautriausiai į tokį mokesčio augimą reaguojančioms įmonėms.

| (303) | Be to, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad šios priemonės yra tinkamos siekiant bendros svarbos tikslo. Šiuo klausimu Komisija pabrėžia, kad visos paramos priemonės yra susijusios su elektros energijos tiekimo Prancūzijoje viešąja paslauga: kogeneracijos skatinimas siekiant pagerinti Prancūzijos elektros energijos gamybos efektyvumą ir jos poveikis aplinkai, kova su energijos badu nustatant socialinius elektros energijos tarifus, galimybės gauti elektros energiją už tokią pačia kainą užtikrinimas užjūrio teritorijoms, kurios mažiau sujungtos su žemynu ir neturi tokių pačių energijos gamybos parkų, kurie prienami žemyninėje teritorijoje. Šiuo klausimu Prancūzija gali norėti užtikrinti atitinkamų priemonių finansavimą iš privalomos įmokos už Prancūzijoje suvartotą elektros energiją. |
| --- | --- |

(303)

Be to, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad šios priemonės yra tinkamos siekiant bendros svarbos tikslo. Šiuo klausimu Komisija pabrėžia, kad visos paramos priemonės yra susijusios su elektros energijos tiekimo Prancūzijoje viešąja paslauga: kogeneracijos skatinimas siekiant pagerinti Prancūzijos elektros energijos gamybos efektyvumą ir jos poveikis aplinkai, kova su energijos badu nustatant socialinius elektros energijos tarifus, galimybės gauti elektros energiją už tokią pačia kainą užtikrinimas užjūrio teritorijoms, kurios mažiau sujungtos su žemynu ir neturi tokių pačių energijos gamybos parkų, kurie prienami žemyninėje teritorijoje. Šiuo klausimu Prancūzija gali norėti užtikrinti atitinkamų priemonių finansavimą iš privalomos įmokos už Prancūzijoje suvartotą elektros energiją.

Išvados dėl bendros svarbos tikslo buvimo ir priemonės tinkamumo bei būtinumo

Išvados dėl bendros svarbos tikslo buvimo ir priemonės tinkamumo bei būtinumo

| (304) | Atsižvelgdama į šias detales Komisija daro išvadą, kad CSPE lengvatos, skirtos didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, gali būti vertinamos kaip prisidedančios prie bendros svarbos tikslo, nes jos gali būti laikomos būtinomis norint išlaikyti šias CSPE sudėtines dalis ir tokiu būdu užtikrinti paramą šioms politikos kryptims. |
| --- | --- |

(304)

Atsižvelgdama į šias detales Komisija daro išvadą, kad CSPE lengvatos, skirtos didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, gali būti vertinamos kaip prisidedančios prie bendros svarbos tikslo, nes jos gali būti laikomos būtinomis norint išlaikyti šias CSPE sudėtines dalis ir tokiu būdu užtikrinti paramą šioms politikos kryptims.

| (305) | Todėl Komisija pritaria Prancūzijos pastaboms, kurios pateiktos 99 konstatuojamosios dalies 1–3 punktuose. |
| --- | --- |

(305)

Todėl Komisija pritaria Prancūzijos pastaboms, kurios pateiktos 99 konstatuojamosios dalies 1–3 punktuose.

| (306) | Vis dėlto reikia atkreipti dėmesį į tai, kad nors energijos vartojimo efektyvumo, kovos su energijos badu ir teritorinės sanglaudos palaikymo nustatant vienodus elektros energijos tarifus žemyninei Prancūzijai ir užjūrio teritorijoms tikslai gali būti vertinami kaip bendros svarbos tikslai, įmonės konkurencingumo pagerinimas arba išsaugojimas negali savo esme savaime būti vertinami bendros svarbos tikslu pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(306)

Vis dėlto reikia atkreipti dėmesį į tai, kad nors energijos vartojimo efektyvumo, kovos su energijos badu ir teritorinės sanglaudos palaikymo nustatant vienodus elektros energijos tarifus žemyninei Prancūzijai ir užjūrio teritorijoms tikslai gali būti vertinami kaip bendros svarbos tikslai, įmonės konkurencingumo pagerinimas arba išsaugojimas negali savo esme savaime būti vertinami bendros svarbos tikslu pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

| (307) | Komisija pabrėžia, kad bendros svarbos tikslo vertinimas nereiškia, kad bet kuri mokesčio ar papildomų išlaidų lengvata bus apskritai ir sistemingai pripažįstama kaip skirta bendros svarbos tikslui siekti. |
| --- | --- |

(307)

Komisija pabrėžia, kad bendros svarbos tikslo vertinimas nereiškia, kad bet kuri mokesčio ar papildomų išlaidų lengvata bus apskritai ir sistemingai pripažįstama kaip skirta bendros svarbos tikslui siekti.

| (308) | CSPE lengvata pripažįstama kaip skirta bendros svarbos tikslui siekti tik tuo atveju, jei ta lengvata leidžia užtikrinti stabilų paramos priemonių, kuriomis siekiama Sąjungos energetikos politikai reikšmingo bendros svarbos tikslo, finansavimą. |
| --- | --- |

(308)

CSPE lengvata pripažįstama kaip skirta bendros svarbos tikslui siekti tik tuo atveju, jei ta lengvata leidžia užtikrinti stabilų paramos priemonių, kuriomis siekiama Sąjungos energetikos politikai reikšmingo bendros svarbos tikslo, finansavimą.

| (309) | Šiuo klausimu Komisija nepritaria 67 konstatuojamojoje dalyje pateiktoms ALFI pastaboms, 71 konstatuojamojoje dalyje pateiktoms UNIDEN pastaboms ir 100–102 konstatuojamosiose dalyse pateiktoms pastaboms, kuriose Prancūzija linkusi manyti, kad pavojaus konkurencijai ir veiklos perkėlimo prevencija yra bendros svarbos tikslas. Tačiau tam tikrų įmonių konkurencingumo gerinimas jų konkurentų nenaudai negali būti laikomas bendros svarbos tikslu pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(309)

Šiuo klausimu Komisija nepritaria 67 konstatuojamojoje dalyje pateiktoms ALFI pastaboms, 71 konstatuojamojoje dalyje pateiktoms UNIDEN pastaboms ir 100–102 konstatuojamosiose dalyse pateiktoms pastaboms, kuriose Prancūzija linkusi manyti, kad pavojaus konkurencijai ir veiklos perkėlimo prevencija yra bendros svarbos tikslas. Tačiau tam tikrų įmonių konkurencingumo gerinimas jų konkurentų nenaudai negali būti laikomas bendros svarbos tikslu pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

5.4.2.3.   Skatinamasis poveikis, proporcingumas ir nepagrįsto konkurencijos iškraipymo nebuvimas

Skatinamasis poveikis, proporcingumas ir nepagrįsto konkurencijos iškraipymo nebuvimas

| (310) | Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad nors didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti skirtų papildomų išlaidų sumažinimas yra per didelis arba suteikiamas per dideliam skaičiui sektorių ar pagalbos gavėjų, šioms priemonėms finansuoti skirtai bendrai naštai taip pat gali grėsti pavojus, o visuomenės pritarimas šioms priemonėms gali sumažėti. Be to, šių lengvatų sukeltas konkurencijos iškraipymas ir poveikis tarpusavio prekybai gali būti didelės apimties. |
| --- | --- |

(310)

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad nors didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti skirtų papildomų išlaidų sumažinimas yra per didelis arba suteikiamas per dideliam skaičiui sektorių ar pagalbos gavėjų, šioms priemonėms finansuoti skirtai bendrai naštai taip pat gali grėsti pavojus, o visuomenės pritarimas šioms priemonėms gali sumažėti. Be to, šių lengvatų sukeltas konkurencijos iškraipymas ir poveikis tarpusavio prekybai gali būti didelės apimties.

| (311) | Siekdama įvertinti tokio pobūdžio lengvatų suderinamumą su vidaus rinka Komisija savo sprendimuose SA.42393 ir SA.38635 nurodė, kad 2014 m. gairių 185–187 punktai yra tinkamas analizės pagrindas siekiant nustatyti įmones, kurios jautriausiai reaguoja į didesnių mokesčių už suvartotą elektros energiją nustatymą, taip pat nustatyti skatinamąjį pagalbos poveikį. Tai atrodo visiškai pagrįsta atsižvelgiant į tai, kad, viena vertus, parama didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuojama iš CSPE ir ja siekiama energetikos sektoriaus bendros svarbos tikslo, lygiai taip pat kaip parama atsinaujinančiajai energetikai, kita vertus, didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams skirta CSPE dalis prisideda prie CSPE atsinaujinančių sudedamųjų dalių. Visos CSPE sudėtinės dalys yra vienodos struktūros ir surenkamos tokiu pačiu būdu. Atsižvelgiant į tai, kad CSPE mokamas proporcingai už suvartotą elektros energiją, šis mokestis ypatingai paveikia bendroves, kuriose elektros energijos sąnaudos sudaro didelę dalį jų pridėtinės vertės ir kurios negali lengvai perkelti tų sąnaudų galutiniams vartotojams neprarasdamos rinkos dalies atsižvelgiant į tai, kad sektoriai, kuriuose jos vykdo veiklą, dalyvauja tarptautinėje prekyboje. Tai įmonės, kurias galima nustatyti remiantis 2014 m. gairių 185–187 punktuose išvardytais kriterijais. |
| --- | --- |

(311)

Siekdama įvertinti tokio pobūdžio lengvatų suderinamumą su vidaus rinka Komisija savo sprendimuose SA.42393 ir SA.38635 nurodė, kad 2014 m. gairių 185–187 punktai yra tinkamas analizės pagrindas siekiant nustatyti įmones, kurios jautriausiai reaguoja į didesnių mokesčių už suvartotą elektros energiją nustatymą, taip pat nustatyti skatinamąjį pagalbos poveikį. Tai atrodo visiškai pagrįsta atsižvelgiant į tai, kad, viena vertus, parama didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuojama iš CSPE ir ja siekiama energetikos sektoriaus bendros svarbos tikslo, lygiai taip pat kaip parama atsinaujinančiajai energetikai, kita vertus, didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams skirta CSPE dalis prisideda prie CSPE atsinaujinančių sudedamųjų dalių. Visos CSPE sudėtinės dalys yra vienodos struktūros ir surenkamos tokiu pačiu būdu. Atsižvelgiant į tai, kad CSPE mokamas proporcingai už suvartotą elektros energiją, šis mokestis ypatingai paveikia bendroves, kuriose elektros energijos sąnaudos sudaro didelę dalį jų pridėtinės vertės ir kurios negali lengvai perkelti tų sąnaudų galutiniams vartotojams neprarasdamos rinkos dalies atsižvelgiant į tai, kad sektoriai, kuriuose jos vykdo veiklą, dalyvauja tarptautinėje prekyboje. Tai įmonės, kurias galima nustatyti remiantis 2014 m. gairių 185–187 punktuose išvardytais kriterijais.

| (312) | Komisija savo sprendimuose SA.42393 ir SA.38635 taip pat nurodė, kad ji gali naudotis 2014 m. gairių 188 ir 189 punktais kaip pagrindu siekiant įvertinti papildomų mokesčių, skirtų didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, sumažinimo proporcingumą. Šis pagrindas atrodo tinkamas atsižvelgiant į tai, kad, viena vertus, didelio naudingumo kogeneracija, tarifų išlyginimu ir socialiniais tarifais siekiama energetikos sektoriaus bendros svarbos tikslo, lygiai taip pat kaip parama atsinaujinančiajai energetikai, kuri taip pat finansuojama iš CSPE, kita vertus, suteiktos lengvatos yra skirtos užtikrinti šių paramos priemonių finansavimo galimybei, sumažinant mokestį bendrovėms, kurioms papildomi elektros energijos mokesčiai turi didelį poveikį, tačiau reikalaujant, kad šios bendrovės pakankamai prisidėtų. Šiuo klausimu 2014 m. gairių 188 ir 189 punktuose nustatyti kriterijai leidžia nustatyti šią pusiausvyrą. |
| --- | --- |

(312)

Komisija savo sprendimuose SA.42393 ir SA.38635 taip pat nurodė, kad ji gali naudotis 2014 m. gairių 188 ir 189 punktais kaip pagrindu siekiant įvertinti papildomų mokesčių, skirtų didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, sumažinimo proporcingumą. Šis pagrindas atrodo tinkamas atsižvelgiant į tai, kad, viena vertus, didelio naudingumo kogeneracija, tarifų išlyginimu ir socialiniais tarifais siekiama energetikos sektoriaus bendros svarbos tikslo, lygiai taip pat kaip parama atsinaujinančiajai energetikai, kuri taip pat finansuojama iš CSPE, kita vertus, suteiktos lengvatos yra skirtos užtikrinti šių paramos priemonių finansavimo galimybei, sumažinant mokestį bendrovėms, kurioms papildomi elektros energijos mokesčiai turi didelį poveikį, tačiau reikalaujant, kad šios bendrovės pakankamai prisidėtų. Šiuo klausimu 2014 m. gairių 188 ir 189 punktuose nustatyti kriterijai leidžia nustatyti šią pusiausvyrą.

| (313) | Šiuo klausimu Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad didelis skaičius tinkamų pagalbos gavėjų yra intensyviai elektros energiją vartojančios įmonės pagal 2014 m. gairių 185–187 punktų kriterijus, o tam tikras pagalbos gavėjų skaičius moka reikalaujamą minimumą, t. y. 15 % išlaidų. |
| --- | --- |

(313)

Šiuo klausimu Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad didelis skaičius tinkamų pagalbos gavėjų yra intensyviai elektros energiją vartojančios įmonės pagal 2014 m. gairių 185–187 punktų kriterijus, o tam tikras pagalbos gavėjų skaičius moka reikalaujamą minimumą, t. y. 15 % išlaidų.

5.4.2.4.   Sureguliavimo planas

Sureguliavimo planas

| (314) | Pagalbos gavėjams, kurie, negalėdami būti laikomi intensyviai elektros energiją vartojančiomis įmonėmis pagal 2014 m. gairių 185–187 punktus, ir įmonėms, kurios, nors ir yra intensyviai elektros energiją vartojančios įmonės pagal minėtus punktus, nesumokėjo bent 15 % CSPE arba 0,5 % pridėtinės vertės, priklausomai nuo konkretaus atvejo, Prancūzija parengė sureguliavimo planą, kuriame leidžiama vėliausiai iki 2019 m. sausio 1 d. palaipsniui didinti nuosavą įnašą (žr. 4.4 skyrių), kol bus pasiekta 15 % (intensyviai elektros energiją vartojančioms įmonėms pagal 2014 m. gairių 185–187 punktus) ir 100 % (neintensyviai elektros energiją vartojančioms įmonėms) mokesčio. Kadangi CSPE panaikintas 2016 m. sausio 1 d., sureguliavimo planas bus taikomas tik iki 2015 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(314)

Pagalbos gavėjams, kurie, negalėdami būti laikomi intensyviai elektros energiją vartojančiomis įmonėmis pagal 2014 m. gairių 185–187 punktus, ir įmonėms, kurios, nors ir yra intensyviai elektros energiją vartojančios įmonės pagal minėtus punktus, nesumokėjo bent 15 % CSPE arba 0,5 % pridėtinės vertės, priklausomai nuo konkretaus atvejo, Prancūzija parengė sureguliavimo planą, kuriame leidžiama vėliausiai iki 2019 m. sausio 1 d. palaipsniui didinti nuosavą įnašą (žr. 4.4 skyrių), kol bus pasiekta 15 % (intensyviai elektros energiją vartojančioms įmonėms pagal 2014 m. gairių 185–187 punktus) ir 100 % (neintensyviai elektros energiją vartojančioms įmonėms) mokesčio. Kadangi CSPE panaikintas 2016 m. sausio 1 d., sureguliavimo planas bus taikomas tik iki 2015 m. gruodžio 31 d.

| (315) | Šis sureguliavimo planas yra bendras planas, skirtas visoms CSPE, iš kurio bendrai finansuojama atsinaujinančioji energetika, kogeneracija, tarifų išlyginimas bei socialiniai tarifai, lengvatoms, kurių suderinamumą su vidaus rinka Komisija jau įvertino 5.4.1 ir 5.4.2 skyriuose. |
| --- | --- |

(315)

Šis sureguliavimo planas yra bendras planas, skirtas visoms CSPE, iš kurio bendrai finansuojama atsinaujinančioji energetika, kogeneracija, tarifų išlyginimas bei socialiniai tarifai, lengvatoms, kurių suderinamumą su vidaus rinka Komisija jau įvertino 5.4.1 ir 5.4.2 skyriuose.

| (316) | Komisija mano, kad šis sureguliavimo planas yra pagrįstas dėl tų pačių priežasčių kaip ir sureguliavimo planas, įgyvendintas CSPE atsinaujinančios energetikos daliai. Visų pirma, šiame suderinimo plane vengiama pernelyg greitai ir drastiškai padidinti finansinę naštą, kurią turi patirti vartotojai, kurie dėl 2014 m. gairių 185–189 punktuose nustatytų proporcingumo kriterijų taikymo nebegali naudotis CSPE lengvatomis, ir kuri šiuo požiūriu prisideda prie paramos didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams tvarumo išlaikant pritarimą paramai ir saugų bei tęstinį jos finansavimą. |
| --- | --- |

(316)

Komisija mano, kad šis sureguliavimo planas yra pagrįstas dėl tų pačių priežasčių kaip ir sureguliavimo planas, įgyvendintas CSPE atsinaujinančios energetikos daliai. Visų pirma, šiame suderinimo plane vengiama pernelyg greitai ir drastiškai padidinti finansinę naštą, kurią turi patirti vartotojai, kurie dėl 2014 m. gairių 185–189 punktuose nustatytų proporcingumo kriterijų taikymo nebegali naudotis CSPE lengvatomis, ir kuri šiuo požiūriu prisideda prie paramos didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams tvarumo išlaikant pritarimą paramai ir saugų bei tęstinį jos finansavimą.

Sureguliavimo planų taikymo pradžia

Sureguliavimo planų taikymo pradžia

| (317) | Komisija patvirtina sureguliavimo planų taikymo pradžios datas: |
| --- | --- |

(317)

Komisija patvirtina sureguliavimo planų taikymo pradžios datas:

| (318) | Dėl didelio naudingumo kogeneracijos Komisija mano, kad CSPE, skirto atsinaujinančiai energetikai ir kogeneracijai finansuoti, lengvatų sureguliavimo plano pradžia, nustatyta 2011 metams, yra pagrįsta. 2010 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba pritarė siekiui iki 2020 m. pasiekti 20 % energijos vartojimo efektyvumą. 2010–2011 m. Europos Sąjunga priėmė ne vieną veiksmų planą ir komunikatą (49), kuriuose pabrėžiama energijos vartojimo efektyvumo svarba ir poreikis šiuo klausimu sustiprinti pastangas elektros energijos gamybos, įskaitant finansuojamos iš mokesčių, srityje, siekiant padidinti minėtą energijos vartojimo efektyvumą. Šio plano, kai jis skaitomas kartu su Direktyva dėl energijos vartojimo efektyvumo, kurioje valstybės narės skatinamos gausinti paramos priemones, leidžiančias padidinti šių mokesčių finansavimo išlaidas, pradžia 2011 m. yra pagrįsta. |
| --- | --- |

(318)

Dėl didelio naudingumo kogeneracijos Komisija mano, kad CSPE, skirto atsinaujinančiai energetikai ir kogeneracijai finansuoti, lengvatų sureguliavimo plano pradžia, nustatyta 2011 metams, yra pagrįsta. 2010 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba pritarė siekiui iki 2020 m. pasiekti 20 % energijos vartojimo efektyvumą. 2010–2011 m. Europos Sąjunga priėmė ne vieną veiksmų planą ir komunikatą (49), kuriuose pabrėžiama energijos vartojimo efektyvumo svarba ir poreikis šiuo klausimu sustiprinti pastangas elektros energijos gamybos, įskaitant finansuojamos iš mokesčių, srityje, siekiant padidinti minėtą energijos vartojimo efektyvumą. Šio plano, kai jis skaitomas kartu su Direktyva dėl energijos vartojimo efektyvumo, kurioje valstybės narės skatinamos gausinti paramos priemones, leidžiančias padidinti šių mokesčių finansavimo išlaidas, pradžia 2011 m. yra pagrįsta.

49

| (319) | Be to, Komisija mano, kad atsižvelgiant į tai, kad iki 2011 m. (t. y. iki 20 % tikslo nustatymo) šių priemonių taikymas buvo ribotas, iki šių ataskaitinių metų suteiktų lengvatų sumos gali būti laikomos kaip neatitinkančios SESV 107 straipsnio 1 dalies kriterijų, bet atitinkančios tuo metu taikyto Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 (50) 2 straipsnio nuostatas (de minimis pagalba) arba SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą, atsižvelgiant į tai, kad šios nuo 2008 m. gruodžio mėn. iki 2010 m. gruodžio mėn. suteiktos lengvatos pateko į Bendrijos laikinosios valstybės pagalbos priemonių sistemos siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis taikymo sritį (ypač jos 4.2.2 skirsnį) (51) ir atitiko Komisijos sprendimo Nr. 7/2009 nuostatas (52). |
| --- | --- |

(319)

Be to, Komisija mano, kad atsižvelgiant į tai, kad iki 2011 m. (t. y. iki 20 % tikslo nustatymo) šių priemonių taikymas buvo ribotas, iki šių ataskaitinių metų suteiktų lengvatų sumos gali būti laikomos kaip neatitinkančios SESV 107 straipsnio 1 dalies kriterijų, bet atitinkančios tuo metu taikyto Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 (50) 2 straipsnio nuostatas (de minimis pagalba) arba SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą, atsižvelgiant į tai, kad šios nuo 2008 m. gruodžio mėn. iki 2010 m. gruodžio mėn. suteiktos lengvatos pateko į Bendrijos laikinosios valstybės pagalbos priemonių sistemos siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis taikymo sritį (ypač jos 4.2.2 skirsnį) (51) ir atitiko Komisijos sprendimo Nr. 7/2009 nuostatas (52).

50

de minimis

51

52

| (320) | Dėl kitų iš CSPE finansuojamų sričių Komisija mano, kad CSPE, skirto tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, lengvatų sureguliavimo plano taikymo pradžia, nustatyta 2004 m., taip pat yra pagrįsta, nes šiuo atveju taikytinas Reglamento (ES) 2015/1589 17 straipsnyje nustatytas dešimties metų senaties terminas. |
| --- | --- |

(320)

Dėl kitų iš CSPE finansuojamų sričių Komisija mano, kad CSPE, skirto tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, lengvatų sureguliavimo plano taikymo pradžia, nustatyta 2004 m., taip pat yra pagrįsta, nes šiuo atveju taikytinas Reglamento (ES) 2015/1589 17 straipsnyje nustatytas dešimties metų senaties terminas.

| (321) | Dėl pagalbos gavėjų, kurie pagal 2014 m. gairių 185–187 punktus laikomi intensyviai elektros energiją gaminančiomis įmonėmis, Prancūzija įrodė, kad kai kurie pagalbos gavėjai mokėjo bent 15 % CSPE, 4 % arba 0,5 % pridėtinės vertės. Dėl pagalbos gavėjų, kurie mokėjo mažiau už šias nustatytas ribas, Prancūzija pasiūlė įgyvendinti sureguliavimo planą, pagal kurį šių gavėjų įnašas būtų palaipsniui priderintas prie reikalaujamo minimumo (žr. 4.4 skyrių) ir tokiu būdu 2019 m. sausio 1 d. teoriškai šie gavėjai turėtų mokėti, priklausomai nuo konkretaus atvejo, bent 15 % CSPE arba 0,5 % ar 4 % pridėtinės vertės. |
| --- | --- |

(321)

Dėl pagalbos gavėjų, kurie pagal 2014 m. gairių 185–187 punktus laikomi intensyviai elektros energiją gaminančiomis įmonėmis, Prancūzija įrodė, kad kai kurie pagalbos gavėjai mokėjo bent 15 % CSPE, 4 % arba 0,5 % pridėtinės vertės. Dėl pagalbos gavėjų, kurie mokėjo mažiau už šias nustatytas ribas, Prancūzija pasiūlė įgyvendinti sureguliavimo planą, pagal kurį šių gavėjų įnašas būtų palaipsniui priderintas prie reikalaujamo minimumo (žr. 4.4 skyrių) ir tokiu būdu 2019 m. sausio 1 d. teoriškai šie gavėjai turėtų mokėti, priklausomai nuo konkretaus atvejo, bent 15 % CSPE arba 0,5 % ar 4 % pridėtinės vertės.

| (322) | Remdamasi išdėstytomis detalėmis, visų pirma įsipareigojimu įgyvendinti sureguliavimo planą, Komisija daro išvadą, kad Prancūzija įrodė, jog CSPE, skirto didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, lengvatos yra būtinos, tinkamos, turi skatinamąjį poveikį ir per daug neiškraipo konkurencijos, be to, jos yra suderinamos su SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, jeigu neviršija sureguliavimo plane nustatytų sumažinimų. |
| --- | --- |

(322)

Remdamasi išdėstytomis detalėmis, visų pirma įsipareigojimu įgyvendinti sureguliavimo planą, Komisija daro išvadą, kad Prancūzija įrodė, jog CSPE, skirto didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, lengvatos yra būtinos, tinkamos, turi skatinamąjį poveikį ir per daug neiškraipo konkurencijos, be to, jos yra suderinamos su SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, jeigu neviršija sureguliavimo plane nustatytų sumažinimų.

| (323) | Komisija priduria, kad visais kitais atvejais iki 2019 m. sausio 1 d. įmonės turi pasiekti mokėti 100 % mokesčio. Šiais kitais atvejais suteiktos CSPE lengvatos turės būti sugrąžintos. Šiuo klausimu Komisija pritaria Prancūzijos pasiūlytai pozicijai, kuri pateikta 122 ir 124 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(323)

Komisija priduria, kad visais kitais atvejais iki 2019 m. sausio 1 d. įmonės turi pasiekti mokėti 100 % mokesčio. Šiais kitais atvejais suteiktos CSPE lengvatos turės būti sugrąžintos. Šiuo klausimu Komisija pritaria Prancūzijos pasiūlytai pozicijai, kuri pateikta 122 ir 124 konstatuojamosiose dalyse.

| (324) | Taigi Komisija pritaria tokiems sureguliavimo plano taikymo metodams, kokie jie pristatyti 117–124 konstatuojamosiose dalyse ir 4.4.5–4.4.8 skyriuose. |
| --- | --- |

(324)

Taigi Komisija pritaria tokiems sureguliavimo plano taikymo metodams, kokie jie pristatyti 117–124 konstatuojamosiose dalyse ir 4.4.5–4.4.8 skyriuose.

5.4.2.5.   CSPE lengvatų suderinamumas su vidaus rinka kalbant apie CSPE dalį, skirtą kitiems tikslams nei atsinaujinančiosios energetikos plėtra, didelio naudingumo kogeneracija, tarifų išlyginimas ir socialinių tarifų finansavimas

CSPE lengvatų suderinamumas su vidaus rinka kalbant apie CSPE dalį, skirtą kitiems tikslams nei atsinaujinančiosios energetikos plėtra, didelio naudingumo kogeneracija, tarifų išlyginimas ir socialinių tarifų finansavimas

| (325) | Komisija mano, jog Prancūzija neįrodė, kad iš kitų CSPE sudedamųjų dalių finansuojamomis paramos priemonėmis siekiama bendros svarbos tikslo arba kad mokesčio lengvatos būtų reikalingos siekiant šių tikslų ir būtų proporcingos tiek, kiek to reikia siekiant tikslo. |
| --- | --- |

(325)

Komisija mano, jog Prancūzija neįrodė, kad iš kitų CSPE sudedamųjų dalių finansuojamomis paramos priemonėmis siekiama bendros svarbos tikslo arba kad mokesčio lengvatos būtų reikalingos siekiant šių tikslų ir būtų proporcingos tiek, kiek to reikia siekiant tikslo.

| (326) | Visų pirma, dėl CSPE dalies, skirtos paramos elektros energijos gamybai deginant biologiškai neskaidžias atliekas ir nesinaudojant didelio naudingumo kogeneracija finansavimui, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad paprastai ji leidžia teikti paramą elektros energijos gamybai deginant atliekas tik tuo atveju, jei atliekos yra biologiškai skaidžios arba kai naudojamasi didelio naudingumo kogeneracija. Iš tiesų elektros gamybai deginant iškastines atliekas paprastai nereikia jokios paramos, kad ši veikla būtų rentabili, todėl ji gali kelti problemų kalbant apie atliekų tvarkymo hierarchiją. Visų pirma, skatinimas elektros energiją gaminti iš iškastinių atliekų gali padidinti C02 išmetimą ir sumažinti paskatas atitinkamas atliekas perdirbti ar panaudoti antrą kartą; be to, toks skatinimas gali mažinti paskatas tiesiogiai naudoti šilumą, vietoj to, kad ją konvertuoti į elektros energiją, nors aplinkos apsaugos požiūriu šilumos naudojimas yra tinkamesnis dėl didesnio energetinio našumo. Prancūzija neįrodė, kad parama elektros energijos gamybai deginant iškastines atliekas (ir kitas biologiškai neskaidžias atliekas) niekaip neskatina apeiti atliekų tvarkymo hierarchiją ir, visų pirma, jas perdirbti. Bet kuriuo atveju Prancūzija neįrodė, kad iš CSPE finansuojamos paramos priemonės buvo būtinos norint paskatinti iškastinių atliekų deginimo įmones elektros energiją gaminti atsižvelgiant į rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(326)

Visų pirma, dėl CSPE dalies, skirtos paramos elektros energijos gamybai deginant biologiškai neskaidžias atliekas ir nesinaudojant didelio naudingumo kogeneracija finansavimui, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad paprastai ji leidžia teikti paramą elektros energijos gamybai deginant atliekas tik tuo atveju, jei atliekos yra biologiškai skaidžios arba kai naudojamasi didelio naudingumo kogeneracija. Iš tiesų elektros gamybai deginant iškastines atliekas paprastai nereikia jokios paramos, kad ši veikla būtų rentabili, todėl ji gali kelti problemų kalbant apie atliekų tvarkymo hierarchiją. Visų pirma, skatinimas elektros energiją gaminti iš iškastinių atliekų gali padidinti C02 išmetimą ir sumažinti paskatas atitinkamas atliekas perdirbti ar panaudoti antrą kartą; be to, toks skatinimas gali mažinti paskatas tiesiogiai naudoti šilumą, vietoj to, kad ją konvertuoti į elektros energiją, nors aplinkos apsaugos požiūriu šilumos naudojimas yra tinkamesnis dėl didesnio energetinio našumo. Prancūzija neįrodė, kad parama elektros energijos gamybai deginant iškastines atliekas (ir kitas biologiškai neskaidžias atliekas) niekaip neskatina apeiti atliekų tvarkymo hierarchiją ir, visų pirma, jas perdirbti. Bet kuriuo atveju Prancūzija neįrodė, kad iš CSPE finansuojamos paramos priemonės buvo būtinos norint paskatinti iškastinių atliekų deginimo įmones elektros energiją gaminti atsižvelgiant į rinkos sąlygas.

2

| (327) | Beje, 2017 m. lapkričio 23 d. rašte Prancūzija pripažino, kad šiai CSPE daliai, skirtai deginimo įrenginiams, naudojantiems biologiškai neskaidžius išteklius, finansuoti, negali būti taikomos lengvatos. |
| --- | --- |

(327)

Beje, 2017 m. lapkričio 23 d. rašte Prancūzija pripažino, kad šiai CSPE daliai, skirtai deginimo įrenginiams, naudojantiems biologiškai neskaidžius išteklius, finansuoti, negali būti taikomos lengvatos.

| (328) | Antra, Prancūzija neįrodė, kad iš CSPE finansuojama parama, skirta piko apkrovą atlaikantiems įrenginiams paremti, buvo būtina siekiant užtikrinti tiekimo saugumą atsižvelgiant į tai, kad Prancūzija jau įgyvendino nemažai priemonių tiekimo saugumui užtikrinti, ir į 2003–2015 m. dominavusias rinkos sąlygas. Be to, Prancūzija neįrodė, kad galimas teigiamas paramos aptariamiems piko apkrovą atlaikantiems įrenginiams poveikis atsveria paramos šioms gamybos priemonėms (ypač kalbant apie XX amžiaus 10 dešimtmetyje pagamintus dyzelinio tipo generatorius) konkurenciją iškraipantį poveikį. Be to, Prancūzija nusprendė, kad šiam tikslui skirta CSPE dalis turi būti visiškai sumokėta; tai patvirtina ir Komisija. |
| --- | --- |

(328)

Antra, Prancūzija neįrodė, kad iš CSPE finansuojama parama, skirta piko apkrovą atlaikantiems įrenginiams paremti, buvo būtina siekiant užtikrinti tiekimo saugumą atsižvelgiant į tai, kad Prancūzija jau įgyvendino nemažai priemonių tiekimo saugumui užtikrinti, ir į 2003–2015 m. dominavusias rinkos sąlygas. Be to, Prancūzija neįrodė, kad galimas teigiamas paramos aptariamiems piko apkrovą atlaikantiems įrenginiams poveikis atsveria paramos šioms gamybos priemonėms (ypač kalbant apie XX amžiaus 10 dešimtmetyje pagamintus dyzelinio tipo generatorius) konkurenciją iškraipantį poveikį. Be to, Prancūzija nusprendė, kad šiam tikslui skirta CSPE dalis turi būti visiškai sumokėta; tai patvirtina ir Komisija.

| (329) | Galiausiai Prancūzija nepakankamai gerai įrodė, kad CSPE lengvatomis, kalbant apie CSPE dalį, skirtą priemonėms, kuriomis siekiama paskatinti nepriklausomą gamybą, papildomai prisidedančią prie viešosios elektros energijos tiekimo paslaugos, aprašytoms 11 konstatuojamosios dalies 3 punkte, buvo siekiama bendros svarbos tikslo. Siekiamas tikslas apskritai nėra aiškiai įvardytas. Priemonės būtinumas taip pat nėra nustatytas, juo labiau nenustatytas galimas šių paramos priemonių teigiamas poveikis, galintis nusverti jų neigiamą poveikį konkurencijai. Taigi su šia CSPE dalimi susijusių lengvatų tinkamumas ir būtinumas nebuvo nustatytas. 2017 m. lapkričio 23 d. rašte Prancūzija patvirtino, kad šiam tikslui skirtas CSPE turi būti visiškai sumokėtas; tai patvirtina ir Komisija. |
| --- | --- |

(329)

Galiausiai Prancūzija nepakankamai gerai įrodė, kad CSPE lengvatomis, kalbant apie CSPE dalį, skirtą priemonėms, kuriomis siekiama paskatinti nepriklausomą gamybą, papildomai prisidedančią prie viešosios elektros energijos tiekimo paslaugos, aprašytoms 11 konstatuojamosios dalies 3 punkte, buvo siekiama bendros svarbos tikslo. Siekiamas tikslas apskritai nėra aiškiai įvardytas. Priemonės būtinumas taip pat nėra nustatytas, juo labiau nenustatytas galimas šių paramos priemonių teigiamas poveikis, galintis nusverti jų neigiamą poveikį konkurencijai. Taigi su šia CSPE dalimi susijusių lengvatų tinkamumas ir būtinumas nebuvo nustatytas. 2017 m. lapkričio 23 d. rašte Prancūzija patvirtino, kad šiam tikslui skirtas CSPE turi būti visiškai sumokėtas; tai patvirtina ir Komisija.

| (330) | Taigi Komisija pritaria Prancūzijos pasiūlytai analizei, kuri pateikta 124 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(330)

Taigi Komisija pritaria Prancūzijos pasiūlytai analizei, kuri pateikta 124 konstatuojamojoje dalyje.

5.4.2.6.   Skaidrumas

Skaidrumas

| (331) | Remiantis 2014 m. gairių 3.2.7 skirsniu, valstybės narės nuo 2016 m. liepos 1 d. turi skelbti tam tikrą su pagalbos gavėjais susijusią informaciją. Aptariamos priemonės baigtos taikyti 2016 m. sausio 1 d., todėl 2014 m. gairių 3.2.7 skirsnis netaikomas. |
| --- | --- |

(331)

Remiantis 2014 m. gairių 3.2.7 skirsniu, valstybės narės nuo 2016 m. liepos 1 d. turi skelbti tam tikrą su pagalbos gavėjais susijusią informaciją. Aptariamos priemonės baigtos taikyti 2016 m. sausio 1 d., todėl 2014 m. gairių 3.2.7 skirsnis netaikomas.

5.4.2.7.   Išvada dėl priemonės suderinamumo su vidaus rinka

Išvada dėl priemonės suderinamumo su vidaus rinka

| (332) | Visų pirma, Komisija daro išvadą, kad CSPE dalis, skirta kitiems tikslams, negu atsinaujinančioji energetika, įskaitant biologiškai skaidžių atliekų deginimą, kogeneracija, įskaitant biologiškai neskaidžių atliekų deginimą, naudojamą didelio naudingumo kogeneracijos procese, tarifų išlyginimas ir socialiniai tarifai, finansuoti, turi būti visiškai sumokėta ir šiai daliai negali būti taikomos lengvatos. Priešingu atveju ši dalis turi būti išieškota. |
| --- | --- |

(332)

Visų pirma, Komisija daro išvadą, kad CSPE dalis, skirta kitiems tikslams, negu atsinaujinančioji energetika, įskaitant biologiškai skaidžių atliekų deginimą, kogeneracija, įskaitant biologiškai neskaidžių atliekų deginimą, naudojamą didelio naudingumo kogeneracijos procese, tarifų išlyginimas ir socialiniai tarifai, finansuoti, turi būti visiškai sumokėta ir šiai daliai negali būti taikomos lengvatos. Priešingu atveju ši dalis turi būti išieškota.

| (333) | Antra, remdamasi 251–274 konstatuojamosiose dalyse pateiktomis detalėmis dėl aptariamų priemonių ir siūlomo sureguliavimo plano, Komisija daro išvadą, kad Prancūzija pakankamai įrodė, jog dalis CSPE lengvatų yra būtinos, tinkamos, turi skatinamąjį poveikį ir neiškraipo konkurencijos, todėl yra suderinamos su SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu. |
| --- | --- |

(333)

Antra, remdamasi 251–274 konstatuojamosiose dalyse pateiktomis detalėmis dėl aptariamų priemonių ir siūlomo sureguliavimo plano, Komisija daro išvadą, kad Prancūzija pakankamai įrodė, jog dalis CSPE lengvatų yra būtinos, tinkamos, turi skatinamąjį poveikį ir neiškraipo konkurencijos, todėl yra suderinamos su SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu.

| (334) | Tačiau Komisija daro išvadą, kad pagalbos suma, kuri viršija sureguliavimo plane leidžiamus dydžius, laikoma nesuderinama su vidaus rinka ir turi būti susigrąžinta iš pagalbos gavėjų. Komisija šiuo klausimu patvirtina Prancūzijos nustatytus sureguliavimo plano įgyvendinimo metodus, kurie pristatyti šio sprendimo 4.4 skyriuje. |
| --- | --- |

(334)

Tačiau Komisija daro išvadą, kad pagalbos suma, kuri viršija sureguliavimo plane leidžiamus dydžius, laikoma nesuderinama su vidaus rinka ir turi būti susigrąžinta iš pagalbos gavėjų. Komisija šiuo klausimu patvirtina Prancūzijos nustatytus sureguliavimo plano įgyvendinimo metodus, kurie pristatyti šio sprendimo 4.4 skyriuje.

5.4.3.   
  De minimis ribos taikymas

De minimis

| (335) | Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad, kaip nurodyta 135 konstatuojamojoje dalyje, Prancūzija pranešė apie savo ketinimą kiekvienai lengvatos rūšiai taikyti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2016/1046 (53) nustatytą de minimis ribą, kai trejus metus iš eilės pagalbos suma yra mažesnė negu 200 000 EUR. |
| --- | --- |

(335)

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad, kaip nurodyta 135 konstatuojamojoje dalyje, Prancūzija pranešė apie savo ketinimą kiekvienai lengvatos rūšiai taikyti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2016/1046 (53) nustatytą de minimis ribą, kai trejus metus iš eilės pagalbos suma yra mažesnė negu 200 000 EUR.

53

de minimis

| (336) | Komisija patikslina, jog tam, kad priemonės būtų laikomos taikytinomis, jos turi atitikti visas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2016/1046 nuostatas. |
| --- | --- |

(336)

Komisija patikslina, jog tam, kad priemonės būtų laikomos taikytinomis, jos turi atitikti visas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2016/1046 nuostatas.

5.4.4.   Išvada

Išvada

| (337) | Kaip nurodyta 5.4.1 ir 5.4.2 skirsniuose, remdamasi 252–334 konstatuojamosiose dalyse pateiktomis detalėmis dėl aptariamų priemonių ir siūlomo sureguliavimo plano, Komisija daro išvadą, kad Prancūzija pakankamai įrodė, jog dalis CSPE lengvatų yra skirtos bendros svarbos tikslui siekti, yra būtinos, tinkamos, turi skatinamąjį poveikį, yra proporcingos ir neiškraipo konkurencijos taip, kad prieštarautų bendros svarbos tikslui, todėl yra suderinamos su SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu. |
| --- | --- |

(337)

Kaip nurodyta 5.4.1 ir 5.4.2 skirsniuose, remdamasi 252–334 konstatuojamosiose dalyse pateiktomis detalėmis dėl aptariamų priemonių ir siūlomo sureguliavimo plano, Komisija daro išvadą, kad Prancūzija pakankamai įrodė, jog dalis CSPE lengvatų yra skirtos bendros svarbos tikslui siekti, yra būtinos, tinkamos, turi skatinamąjį poveikį, yra proporcingos ir neiškraipo konkurencijos taip, kad prieštarautų bendros svarbos tikslui, todėl yra suderinamos su SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu.

| (338) | Tačiau Prancūzija neįrodė, kad pagalba, kurios suma viršija reguliavimo plane leidžiamą pagalbos sumą, yra skirta bendros svarbos tikslui siekti, gali būti būtina, tinkama, gali turėti skatinamąjį poveikį, būti proporcinga ir neiškraipytų konkurencijos taip, kad prieštarautų bendros svarbos tikslui. Todėl ši pagalba laikoma nesuderinama su SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu. Tas pat pasakytina apie CSPE lengvatas, suteiktas CSPE daliai, skirtai kitoms paramos priemonėms, nei parama atsinaujinančiai energetikai, didelio naudingumo kogeneracijai tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams. |
| --- | --- |

(338)

Tačiau Prancūzija neįrodė, kad pagalba, kurios suma viršija reguliavimo plane leidžiamą pagalbos sumą, yra skirta bendros svarbos tikslui siekti, gali būti būtina, tinkama, gali turėti skatinamąjį poveikį, būti proporcinga ir neiškraipytų konkurencijos taip, kad prieštarautų bendros svarbos tikslui. Todėl ši pagalba laikoma nesuderinama su SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu. Tas pat pasakytina apie CSPE lengvatas, suteiktas CSPE daliai, skirtai kitoms paramos priemonėms, nei parama atsinaujinančiai energetikai, didelio naudingumo kogeneracijai tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams.

| (339) | Komisija patvirtina Prancūzijos nustatytus sureguliavimo plano įgyvendinimo metodus, kurie pristatyti šio sprendimo 4.4 skyriuje ir patikslinti 329 ir 334 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(339)

Komisija patvirtina Prancūzijos nustatytus sureguliavimo plano įgyvendinimo metodus, kurie pristatyti šio sprendimo 4.4 skyriuje ir patikslinti 329 ir 334 konstatuojamosiose dalyse.

6.   SUDERINAMUMAS SU SESV 30 IR 110 STRAIPSNIAIS

SUDERINAMUMAS SU SESV 30 IR 110 STRAIPSNIAIS

| (340) | Pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką mokesčiai nepatenka į Sutarties nuostatų, susijusių su valstybės pagalba, taikymo sritį, nebent jie yra toks suteikiamos pagalbos finansavimo būdas, jog laikomi sudėtine šios priemonės dalimi (54). |
| --- | --- |

(340)

Pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką mokesčiai nepatenka į Sutarties nuostatų, susijusių su valstybės pagalba, taikymo sritį, nebent jie yra toks suteikiamos pagalbos finansavimo būdas, jog laikomi sudėtine šios priemonės dalimi (54).

54

| (341) | Be to, 2014 m. gairių 29 punkte patikslinta, kad jei valstybės pagalbos priemone arba su ja susijusiomis sąlygomis (įskaitant jos finansavimo metodą, jei jis sudaro neatskiriamą pagalbos priemonės dalį) neišvengiamai pažeidžiama Sąjungos teisė, visų pirma SESV 30 ir 110 straipsniai, pagalba negali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(341)

Be to, 2014 m. gairių 29 punkte patikslinta, kad jei valstybės pagalbos priemone arba su ja susijusiomis sąlygomis (įskaitant jos finansavimo metodą, jei jis sudaro neatskiriamą pagalbos priemonės dalį) neišvengiamai pažeidžiama Sąjungos teisė, visų pirma SESV 30 ir 110 straipsniai, pagalba negali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka.

| (342) | Komisija patikrino, ar CSPE turėtų būti laikomas neatskiriama pagalbos priemonės dalimi ir ar dėl to Komisija turėtų nagrinėti CSPE suderinamumą, pvz., su SESV 30 ir 110 straipsniais. |
| --- | --- |

(342)

Komisija patikrino, ar CSPE turėtų būti laikomas neatskiriama pagalbos priemonės dalimi ir ar dėl to Komisija turėtų nagrinėti CSPE suderinamumą, pvz., su SESV 30 ir 110 straipsniais.

| (343) | Iš nusistovėjusios teismų praktikos matyti, jog tam, kad mokestis būtų laikomas neatskiriama pagalbos priemonės dalimi, turi būti privalomas tarpusavio ryšys tarp papildomo mokesčio ir pagalbos, t. y. pagalbos priemonių, finansuojamų pagal atitinkamus nacionalinius teisės aktus. Pajamos iš papildomo mokesčio turi būti tiesiogiai susijusios su šių priemonių finansavimu ir tiesiogiai daryti poveikį pagalbos dydžiui, ir, kaip pasekmė, šios priemonės atitikties bendrajai rinkai įvertinimui (55). |
| --- | --- |

(343)

Iš nusistovėjusios teismų praktikos matyti, jog tam, kad mokestis būtų laikomas neatskiriama pagalbos priemonės dalimi, turi būti privalomas tarpusavio ryšys tarp papildomo mokesčio ir pagalbos, t. y. pagalbos priemonių, finansuojamų pagal atitinkamus nacionalinius teisės aktus. Pajamos iš papildomo mokesčio turi būti tiesiogiai susijusios su šių priemonių finansavimu ir tiesiogiai daryti poveikį pagalbos dydžiui, ir, kaip pasekmė, šios priemonės atitikties bendrajai rinkai įvertinimui (55).

55

| (344) | Komisija mano, kad šiuo atveju taip nėra, dėl dviejų priežasčių. |
| --- | --- |

(344)

Komisija mano, kad šiuo atveju taip nėra, dėl dviejų priežasčių.

| (345) | Viena vertus, CSPE yra privaloma įmoka, skirta paramai atsinaujinančiai energetikai, didelio naudingumo kogeneracijai ir kitoms politikos kryptims finansuoti. Šis mokestis nebuvo nustatytas norint finansuoti šiame sprendime nagrinėjamas lengvatas. |
| --- | --- |

(345)

Viena vertus, CSPE yra privaloma įmoka, skirta paramai atsinaujinančiai energetikai, didelio naudingumo kogeneracijai ir kitoms politikos kryptims finansuoti. Šis mokestis nebuvo nustatytas norint finansuoti šiame sprendime nagrinėjamas lengvatas.

| (346) | Iš Teisingumo Teismo praktikos matyti, kad neatskiriama pagalbos priemonės dalimi nelaikoma įmoka, iš kurios finansuojama ta priemonė, jei tos priemonės suma nepriklauso nuo pajamų, gautų iš privalomos įmokos. Be to, jei greta privalomos įmokos pagalbai finansuoti naudojamos ir biudžeto įmokos, tokia įmoka nelaikoma neatskiriama pagalbos priemonės dalimi (56). |
| --- | --- |

(346)

Iš Teisingumo Teismo praktikos matyti, kad neatskiriama pagalbos priemonės dalimi nelaikoma įmoka, iš kurios finansuojama ta priemonė, jei tos priemonės suma nepriklauso nuo pajamų, gautų iš privalomos įmokos. Be to, jei greta privalomos įmokos pagalbai finansuoti naudojamos ir biudžeto įmokos, tokia įmoka nelaikoma neatskiriama pagalbos priemonės dalimi (56).

56

| (347) | Komisija konstatuoja, kad šiuo atveju nėra privalomo tarpusavio ryšio tarp CSPE ir pagalbos schemos. Nors CSPE naudojamas pagalbos schemai finansuoti, Komisija vis dėlto mano, kad tarp mokesčio sumos ir pagalbos sumos nėra privalomo ryšio. Negalima daryti išvados, kad pajamos iš CSPE daro tiesioginį poveikį pagalbos schemos dydžiui. Toliau pateiktame grafike parodoma, kad nėra privalomo tarpusavio ryšio ir kad taikoma įmoka nuo 2007 m. neleidžia padengti realių pagalbos priemonės finansavimo išlaidų:



  2014
  €/MWh
  Contribution unitaire appliqée
  Contribution unitaire nécessaire pour les charges de service public
  2015
  2013
  2012
  S2
  2012
  S1
  2011
  S2
  2011
  S1
  2010
  2009
  2008
  2007
  2006
  2005
  2004
  2003
  2002
  Évolution de la contribution unitaire

  Šaltinis: CRE – Energetikos reguliavimo komisija. |
| --- | --- |

(347)

Komisija konstatuoja, kad šiuo atveju nėra privalomo tarpusavio ryšio tarp CSPE ir pagalbos schemos. Nors CSPE naudojamas pagalbos schemai finansuoti, Komisija vis dėlto mano, kad tarp mokesčio sumos ir pagalbos sumos nėra privalomo ryšio. Negalima daryti išvados, kad pajamos iš CSPE daro tiesioginį poveikį pagalbos schemos dydžiui. Toliau pateiktame grafike parodoma, kad nėra privalomo tarpusavio ryšio ir kad taikoma įmoka nuo 2007 m. neleidžia padengti realių pagalbos priemonės finansavimo išlaidų:

2014

€/MWh

Contribution unitaire appliqée

Contribution unitaire nécessaire pour les charges de service public

2015

2013

2012

S2

2012

S1

2011

S2

2011

S1

2010

2009

2008

2007

2006

2005

2004

2003

2002

Évolution de la contribution unitaire

Šaltinis: CRE – Energetikos reguliavimo komisija.

Šaltinis:

| (348) | Skirtumą tiesiogiai finansavo EDF. ERK (Energetikos reguliavimo komisija) kiekvienais metais nustatydavo įmokos sumą, kurios reikia norint padengti realias politikos sričių, kurios finansuojamos iš šios įmokos, išlaidas. |
| --- | --- |

(348)

Skirtumą tiesiogiai finansavo EDF. ERK (Energetikos reguliavimo komisija) kiekvienais metais nustatydavo įmokos sumą, kurios reikia norint padengti realias politikos sričių, kurios finansuojamos iš šios įmokos, išlaidas.

| (349) | Be to, žvelgiant iš techninės pusės, CSPE renka EDF, kuri privalo finansuoti politikos sritis, kurias teoriškai turi padengti CSPE. Skirtumas tarp surinkto CSPE ir EDF išmokėtų sumų siekia daugiau nei 5,3 mlrd. EUR. Šis skirtumas pasiskirsto taip (pagal metus ir politikos sritis):

  Skirtumas tarp EDF surinkto CSPE is realių finansuojamų politikos sričių išlaidų | Atsinaujinanti energetika | Deginimas | Kogeneracija | Tarifų išlyginimas | Socialiniai tarifai | Gamyba piko metu | Įvairūs | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 26 | 6 | 138 | 66 | 0 | 4 | 3 | 243 |
| 2004 | 5 | 1 | 17 | 10 | 0 | 1 | 0 | 34 |
| 2005 | (22) | (4) | (98) | (60) | (12) | (5) | (3) | (204) |
| 2006 | (3) | (1) | (38) | (22) | (2) | (1) | (1) | (68) |
| 2007 | 1 | 6 | (70) | (115) | 1 | (4) | (1) | (182) |
| 2008 | (5) | 1 | (19) | (39) | (2) | (2) | (1) | (67) |
| 2009 | 128 | 3 | 219 | 341 | 18 | 10 | 5 | 724 |
| 2010 | 119 | (6) | 223 | 197 | 17 | 7 | 5 | 562 |
| 2011 | 578 | 17 | 368 | 360 | 15 | 6 | 9 | 1 353 |
| 2012 | 514 | 2 | 221 | 317 | 21 | 3 | 3 | 1 081 |
| 2013 | 381 | 5 | 118 | 209 | 19 | 2 | 1 | 735 |
| 2014 | 708 | 7 | 117 | 322 | 54 | 2 | 1 | 1 211 |
| 2015 | (19) | 0 | (3) | (8) | (1) | 0 | 0 | (31) |
| | 2 411 | 37 | 1 193 | 1 578 | 128 | 23 | 21 | 5 391 |
| Šaltinis: Prancūzijos valdžios institucijų raštas Komisijos tarnyboms, 2016 m. gruodžio 20 d. |

(349)

Be to, žvelgiant iš techninės pusės, CSPE renka EDF, kuri privalo finansuoti politikos sritis, kurias teoriškai turi padengti CSPE. Skirtumas tarp surinkto CSPE ir EDF išmokėtų sumų siekia daugiau nei 5,3 mlrd. EUR. Šis skirtumas pasiskirsto taip (pagal metus ir politikos sritis):

Skirtumas tarp EDF surinkto CSPE is realių finansuojamų politikos sričių išlaidų

Skirtumas tarp EDF surinkto CSPE is realių finansuojamų politikos sričių išlaidų

Atsinaujinanti energetika

Deginimas

Kogeneracija

Tarifų išlyginimas

Socialiniai tarifai

Gamyba piko metu

Įvairūs

Iš viso

2003

26

6

138

66

0

4

3

243

2004

5

1

17

10

0

1

0

34

2005

(22)

(4)

(98)

(60)

(12)

(5)

(3)

(204)

2006

(3)

(1)

(38)

(22)

(2)

(1)

(1)

(68)

2007

1

6

(70)

(115)

1

(4)

(1)

(182)

2008

(5)

1

(19)

(39)

(2)

(2)

(1)

(67)

2009

128

3

219

341

18

10

5

724

2010

119

(6)

223

197

17

7

5

562

2011

578

17

368

360

15

6

9

1 353

2012

514

2

221

317

21

3

3

1 081

2013

381

5

118

209

19

2

1

735

2014

708

7

117

322

54

2

1

1 211

2015

(19)

0

(3)

(8)

(1)

0

0

(31)

2 411

37

1 193

1 578

128

23

21

5 391

Šaltinis: Prancūzijos valdžios institucijų raštas Komisijos tarnyboms, 2016 m. gruodžio 20 d.

Šaltinis

| (350) | Tuomet EDF deficitas kompensuojamas iš valstybės biudžeto (žr. Įstatymo Nr. 2015-1786 dėl Finansų įstatymo ištaisymo 2015 m. 5 straipsnį dėl specialios priskyrimo sąskaitos sudėties). |
| --- | --- |

(350)

Tuomet EDF deficitas kompensuojamas iš valstybės biudžeto (žr. Įstatymo Nr. 2015-1786 dėl Finansų įstatymo ištaisymo 2015 m. 5 straipsnį dėl specialios priskyrimo sąskaitos sudėties).

| (351) | Atsižvelgiant į tai, kad nėra tarpusavio ryšio tarp CSPE ir remiamų priemonių, CSPE atitikimas SESV 30 ir 110 straipsniams neturi būti vertinamas. |
| --- | --- |

(351)

Atsižvelgiant į tai, kad nėra tarpusavio ryšio tarp CSPE ir remiamų priemonių, CSPE atitikimas SESV 30 ir 110 straipsniams neturi būti vertinamas.

7.   PAGALBOS SUSIGRĄŽINIMAS

PAGALBOS SUSIGRĄŽINIMAS

| (352) | Remiantis SESV ir nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, Komisija yra kompetentinga nuspręsti, kad atitinkama valstybė narė turi nutraukti arba pakeisti pagalbą, jeigu yra nustatoma, kad ta pagalba nesuderinama su vidaus rinka (57). Be to, Teisingumo Teismas visą laiką laikėsi nuomonės, kad valstybės narės įsipareigojimas nutraukti pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, skirtas anksčiau buvusiai padėčiai atkurti (58). |
| --- | --- |

(352)

Remiantis SESV ir nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, Komisija yra kompetentinga nuspręsti, kad atitinkama valstybė narė turi nutraukti arba pakeisti pagalbą, jeigu yra nustatoma, kad ta pagalba nesuderinama su vidaus rinka (57). Be to, Teisingumo Teismas visą laiką laikėsi nuomonės, kad valstybės narės įsipareigojimas nutraukti pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, skirtas anksčiau buvusiai padėčiai atkurti (58).

57

58

| (353) | Tokiomis aplinkybėmis, Teisingumo Teismo nuomone, šis tikslas yra pasiektas, jei gavėjas grąžina nesuderinamą pagalbą. Sugrąžindamas pagalbą, jos gavėjas praranda rinkoje prieš konkurentus įgytą pranašumą ir atkuriama prieš pagalbos išmokėjimą buvusi padėtis (59). |
| --- | --- |

(353)

Tokiomis aplinkybėmis, Teisingumo Teismo nuomone, šis tikslas yra pasiektas, jei gavėjas grąžina nesuderinamą pagalbą. Sugrąžindamas pagalbą, jos gavėjas praranda rinkoje prieš konkurentus įgytą pranašumą ir atkuriama prieš pagalbos išmokėjimą buvusi padėtis (59).

59

| (354) | Šios Teisingumo Teismo praktikos pavyzdžiu Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo <...>. |
| --- | --- |

(354)

Šios Teisingumo Teismo praktikos pavyzdžiu Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo <...>.

| (355) | Atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamos pagalbos priemonės įgyvendintos pažeidžiant SESV 108 straipsnį, jos laikomos neteisėta pagalba. Be to, jos yra nesuderinamos, todėl turi būti susigrąžintos siekiant anksčiau buvusiai padėčiai atkurti. Susigrąžinimas turi apimti laikotarpį nuo tada, kai pranašumas buvo suteiktas pagalbos gavėjui, t. y. nuo tada, kai pagalbos gavėjas galėjo pasinaudoti pagalbos priemone, iki faktinio susigrąžinimo, o susigrąžintinos sumos iki pat jų faktinio susigrąžinimo turi būti mokamos kartu su palūkanomis. |
| --- | --- |

(355)

Atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamos pagalbos priemonės įgyvendintos pažeidžiant SESV 108 straipsnį, jos laikomos neteisėta pagalba. Be to, jos yra nesuderinamos, todėl turi būti susigrąžintos siekiant anksčiau buvusiai padėčiai atkurti. Susigrąžinimas turi apimti laikotarpį nuo tada, kai pranašumas buvo suteiktas pagalbos gavėjui, t. y. nuo tada, kai pagalbos gavėjas galėjo pasinaudoti pagalbos priemone, iki faktinio susigrąžinimo, o susigrąžintinos sumos iki pat jų faktinio susigrąžinimo turi būti mokamos kartu su palūkanomis.

| (356) | Todėl Prancūzijos suteikta pagalba turi būti susigrąžinta tiek, kiek ji nesuderinama su vidaus rinka. Susigrąžinimas turi būti taikomas tik CSPE lengvatoms, suteiktoms 2004–2015 m., jei kalbama apie CSPE, skirto tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, lengvatas, ir suteiktoms 2011–2015 m., jei kalbama apie CSPE, skirto energijos gamybai iš atsinaujinančių energijos išteklių ir didelio naudingumo kogeneracijos būdu finansuoti, lengvatas. |
| --- | --- |

(356)

Todėl Prancūzijos suteikta pagalba turi būti susigrąžinta tiek, kiek ji nesuderinama su vidaus rinka. Susigrąžinimas turi būti taikomas tik CSPE lengvatoms, suteiktoms 2004–2015 m., jei kalbama apie CSPE, skirto tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, lengvatas, ir suteiktoms 2011–2015 m., jei kalbama apie CSPE, skirto energijos gamybai iš atsinaujinančių energijos išteklių ir didelio naudingumo kogeneracijos būdu finansuoti, lengvatas.

| (357) | Susigrąžintina suma turi būti apskaičiuojama kiekvieniems metams ir kiekvienam pagalbos gavėjui atskirai. Kiekvienais atitinkamais metais ją turi sudaryti tik skirtumas tarp tais metais suderinamos sumos ir faktiškai sumokėtos CSPE sumos. Suderinamo CSPE – kalbant apie CSPE, skirtą atsinaujinančios energetikos, didelio naudingumo kogeneracijos, tarifų išlyginimo ir socialinių tarifų paramai finansuoti – suma nustatoma pagal sureguliavimo planą. Kalbant apie CSPE dalį, iš kurios finansuojami kiti tikslai nei parama atsinaujinančiai energetikai, didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams, mokėtina suderinamo CSPE suma turi sudaryti visą CSPE dalį, iš kurios finansuojami šie kiti tikslai. |
| --- | --- |

(357)

Susigrąžintina suma turi būti apskaičiuojama kiekvieniems metams ir kiekvienam pagalbos gavėjui atskirai. Kiekvienais atitinkamais metais ją turi sudaryti tik skirtumas tarp tais metais suderinamos sumos ir faktiškai sumokėtos CSPE sumos. Suderinamo CSPE – kalbant apie CSPE, skirtą atsinaujinančios energetikos, didelio naudingumo kogeneracijos, tarifų išlyginimo ir socialinių tarifų paramai finansuoti – suma nustatoma pagal sureguliavimo planą. Kalbant apie CSPE dalį, iš kurios finansuojami kiti tikslai nei parama atsinaujinančiai energetikai, didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams, mokėtina suderinamo CSPE suma turi sudaryti visą CSPE dalį, iš kurios finansuojami šie kiti tikslai.

| (358) | Kiekvienam pagalbos gavėjui kiekvienais metais atsižvelgiant į kiekvieną politikos sritį apskaičiuojamos dvi sumos: sumokėta CSPE suma, taip pat minimalus CSPE dydis, mokėtinas remiantis sureguliavimo planu, bei visas CSPE, iš kurio finansuojami kiti tikslai nei parama atsinaujinančiai energetikai, didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams. |
| --- | --- |

(358)

Kiekvienam pagalbos gavėjui kiekvienais metais atsižvelgiant į kiekvieną politikos sritį apskaičiuojamos dvi sumos: sumokėta CSPE suma, taip pat minimalus CSPE dydis, mokėtinas remiantis sureguliavimo planu, bei visas CSPE, iš kurio finansuojami kiti tikslai nei parama atsinaujinančiai energetikai, didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams.

7.1.   Faktiškai sumokėtų CSPE sumų apskaičiavimas

Faktiškai sumokėtų CSPE sumų apskaičiavimas

| (359) | Atitinkamais metais kiekvieno pagalbos gavėjo faktiškai sumokėta CSPE suma apskaičiuojama remiantis Prancūzijos valdžios institucijų tarnybų surinkta informacija. Šios sumos priklauso nuo to, kokia CSPE lengvata buvo pritaikyta. Tačiau Prancūzija pranešė, kad ji dar neturi visos reikalingos informacijos, nes 2003–2010 m. duomenys neprieinami skaitmeniniu formatu. Vadinasi, dar turi būti atliktas tikslus grąžintinų sumų apskaičiavimas remiantis popieriniais archyvais. |
| --- | --- |

(359)

Atitinkamais metais kiekvieno pagalbos gavėjo faktiškai sumokėta CSPE suma apskaičiuojama remiantis Prancūzijos valdžios institucijų tarnybų surinkta informacija. Šios sumos priklauso nuo to, kokia CSPE lengvata buvo pritaikyta. Tačiau Prancūzija pranešė, kad ji dar neturi visos reikalingos informacijos, nes 2003–2010 m. duomenys neprieinami skaitmeniniu formatu. Vadinasi, dar turi būti atliktas tikslus grąžintinų sumų apskaičiavimas remiantis popieriniais archyvais.

| (360) | Kalbant apie pagalbos gavėjus, kuriems buvo taikoma 0,5 % pridėtinės vertės CSPE riba, faktiškai sumokėtas CSPE lygus sureguliavimo plane teoriškai nustatyto CSPE ir 0,5 % pridėtinės vertės minimumui. Jei pridėtinė vertė yra neigiama, CSPE suma, kuri laikoma sumokėta, lygi nuliui. Tuomet ši suma paskirstoma politikos sritims pagal 133 konstatuojamojoje dalyje pateiktą lentelę. |
| --- | --- |

(360)

Kalbant apie pagalbos gavėjus, kuriems buvo taikoma 0,5 % pridėtinės vertės CSPE riba, faktiškai sumokėtas CSPE lygus sureguliavimo plane teoriškai nustatyto CSPE ir 0,5 % pridėtinės vertės minimumui. Jei pridėtinė vertė yra neigiama, CSPE suma, kuri laikoma sumokėta, lygi nuliui. Tuomet ši suma paskirstoma politikos sritims pagal 133 konstatuojamojoje dalyje pateiktą lentelę.

| (361) | Kalbant apie pagalbos gavėjus, kuriems buvo taikoma su konkrečia vartojimo vieta susijusi riba, faktiškai sumokėtas CSPE lygus sureguliavimo plane teoriškai nustatyto CSPE ir atitinkamų metų su konkrečia vartojimo vieta susijusios ribos sumos minimumui. Šios sumos taip pat paskirstomos politikos sritims pagal Prancūzijos nustatytą ir 133 konstatuojamojoje dalyje pateiktą lentelę. |
| --- | --- |

(361)

Kalbant apie pagalbos gavėjus, kuriems buvo taikoma su konkrečia vartojimo vieta susijusi riba, faktiškai sumokėtas CSPE lygus sureguliavimo plane teoriškai nustatyto CSPE ir atitinkamų metų su konkrečia vartojimo vieta susijusios ribos sumos minimumui. Šios sumos taip pat paskirstomos politikos sritims pagal Prancūzijos nustatytą ir 133 konstatuojamojoje dalyje pateiktą lentelę.

| (362) | Kalbant apie franšizės gaminti elektros energiją savo reikmėms turėtojus, faktiškai sumokėtas CSPE lygus bendro suvartojimo ir suvartotos energijos, kuriai mokestis nebuvo taikomas, skirtumui, prie kurio pridedamas 133 konstatuojamojoje dalyje pristatytas metinis vienetinis CSPE dydis. |
| --- | --- |

(362)

Kalbant apie franšizės gaminti elektros energiją savo reikmėms turėtojus, faktiškai sumokėtas CSPE lygus bendro suvartojimo ir suvartotos energijos, kuriai mokestis nebuvo taikomas, skirtumui, prie kurio pridedamas 133 konstatuojamojoje dalyje pristatytas metinis vienetinis CSPE dydis.

| (363) | Kalbant apie pagalbos gavėjus, kuriems buvo taikoma su konkrečia vartojimo vieta susijusi riba, nustatoma, ar konkreti vieta nėra įmonė, kuri papildomai naudojasi 0,5 % pridėtinės vertės riba. Kalbant apie franšizės gaminti elektros energiją savo reikmėms turėtojus, nustatoma, ar konkreti vieta nėra įmonė, kuri papildomai naudojasi ir 0,5 % pridėtinės vertės riba, ir su konkrečia vartojimo vieta susijusia riba. |
| --- | --- |

(363)

Kalbant apie pagalbos gavėjus, kuriems buvo taikoma su konkrečia vartojimo vieta susijusi riba, nustatoma, ar konkreti vieta nėra įmonė, kuri papildomai naudojasi 0,5 % pridėtinės vertės riba. Kalbant apie franšizės gaminti elektros energiją savo reikmėms turėtojus, nustatoma, ar konkreti vieta nėra įmonė, kuri papildomai naudojasi ir 0,5 % pridėtinės vertės riba, ir su konkrečia vartojimo vieta susijusia riba.

| (364) | Tuo atveju, jei konkreti vieta, besinaudojanti su konkrečia vartojimo vieta susijusia riba arba vartojimo savo reikmėms franšize, yra įmonė, kuriai taikoma 0,5 % pridėtinės vertės riba, tuomet atsižvelgiama tik į pridėtinės vertės ribą, kad suteikta nauda nebūtų apskaičiuota du kartus. Jei įmonė naudojasi 0,5 % pridėtinės vertės, kuri sužinoma kitais metais, riba, a posteriori grąžintiną sumą sudaro sumokėto CSPE ir 0,5 % įmonės pridėtinės vertės skirtumas. |
| --- | --- |

(364)

Tuo atveju, jei konkreti vieta, besinaudojanti su konkrečia vartojimo vieta susijusia riba arba vartojimo savo reikmėms franšize, yra įmonė, kuriai taikoma 0,5 % pridėtinės vertės riba, tuomet atsižvelgiama tik į pridėtinės vertės ribą, kad suteikta nauda nebūtų apskaičiuota du kartus. Jei įmonė naudojasi 0,5 % pridėtinės vertės, kuri sužinoma kitais metais, riba, a posteriori grąžintiną sumą sudaro sumokėto CSPE ir 0,5 % įmonės pridėtinės vertės skirtumas.

a posteriori

| (365) | Tuo atveju, jei konkrečiai vietai taikoma su konkrečia vartojimo vieta susijusia riba ir naudojama vartojimo savo reikmėms franšizė, bet nėra įmonė, kuriai taikoma pridėtinės vertės riba, tuomet atsižvelgiama tik į su konkrečia vartojimo vieta susijusią ribą. |
| --- | --- |

(365)

Tuo atveju, jei konkrečiai vietai taikoma su konkrečia vartojimo vieta susijusia riba ir naudojama vartojimo savo reikmėms franšizė, bet nėra įmonė, kuriai taikoma pridėtinės vertės riba, tuomet atsižvelgiama tik į su konkrečia vartojimo vieta susijusią ribą.

7.2.   CSPE sumų, mokėtinų pritaikius taisykles dėl valstybės pagalbos ir sureguliavimo planus, apskaičiavimas

CSPE sumų, mokėtinų pritaikius taisykles dėl valstybės pagalbos ir sureguliavimo planus, apskaičiavimas

7.2.1.   Mokėtinas CSPE, kuriam netaikomas sureguliavimo planas

Mokėtinas CSPE, kuriam netaikomas sureguliavimo planas

| (366) | Komisija visų pirma mano, kad CSPE, kurį pagalbos gavėjai turi sumokėti visą ir kuriam netaikomas sureguliavimo planas, yra susijęs su CSPE dalimi, skirta biologiškai neskaidžių atliekų, kurios nepatenka į didelio naudingumo kogeneracijos procesą, deginimui finansuoti, piko apkrovą atlaikantiems įrenginiams ir įvairioms priemonėms, tokioms kaip garantuotos galios sutartys, remti, kuri pristatyta 11 konstatuojamosios dalies 1–3 punktuose ir 326–331 konstatuojamosiose dalyse. Pagalbos gavėjų jau sumokėtas CSPE gali būti pirmiausia priskiriamas kaip sumokėtas šioms kitoms politikos sritims finansuoti taip siekiant pritaikyti sureguliavimo planą ir nustatyti grąžintiną pagalbos sumą. |
| --- | --- |

(366)

Komisija visų pirma mano, kad CSPE, kurį pagalbos gavėjai turi sumokėti visą ir kuriam netaikomas sureguliavimo planas, yra susijęs su CSPE dalimi, skirta biologiškai neskaidžių atliekų, kurios nepatenka į didelio naudingumo kogeneracijos procesą, deginimui finansuoti, piko apkrovą atlaikantiems įrenginiams ir įvairioms priemonėms, tokioms kaip garantuotos galios sutartys, remti, kuri pristatyta 11 konstatuojamosios dalies 1–3 punktuose ir 326–331 konstatuojamosiose dalyse. Pagalbos gavėjų jau sumokėtas CSPE gali būti pirmiausia priskiriamas kaip sumokėtas šioms kitoms politikos sritims finansuoti taip siekiant pritaikyti sureguliavimo planą ir nustatyti grąžintiną pagalbos sumą.

7.2.2.   Sureguliavimo planų taikymo pradžia

Sureguliavimo planų taikymo pradžia

| (367) | Komisija patvirtina sureguliavimo planų, pristatytų 275, 318–321 konstatuojamosiose dalyse ir susijusių, viena vertus, su CSPE dalimi, skirta atsinaujinančiai energetikai ir didelio naudingumo kogeneracijai finansuoti, ir, kita vertus, su CSPE dalimi, skirta tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, taikymo pradžios datą. |
| --- | --- |

(367)

Komisija patvirtina sureguliavimo planų, pristatytų 275, 318–321 konstatuojamosiose dalyse ir susijusių, viena vertus, su CSPE dalimi, skirta atsinaujinančiai energetikai ir didelio naudingumo kogeneracijai finansuoti, ir, kita vertus, su CSPE dalimi, skirta tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti, taikymo pradžios datą.

7.2.3.   Mokėtinų CSPE sumų apskaičiavimas ir jų mokėjimo progresinis pobūdis

Mokėtinų CSPE sumų apskaičiavimas ir jų mokėjimo progresinis pobūdis

| (368) | Komisija patvirtina įvairioms sritims skirtų mokėtinų CSPE sumų, kurioms taikomas sureguliavimo planas, apskaičiavimo metodą, kuris kalbant apie CSPE dalį, skirtą atsinaujinančiai energetikai finansuoti, išsamiai išdėstytas 265–274 konstatuojamosiose dalyse, o kalbant apie CSPE dalį, skirtą didelio naudingumo kogeneracijai, socialiniams tarifams ir tarifų išlyginimui finansuoti, išsamiai išdėstytas 316–317 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(368)

Komisija patvirtina įvairioms sritims skirtų mokėtinų CSPE sumų, kurioms taikomas sureguliavimo planas, apskaičiavimo metodą, kuris kalbant apie CSPE dalį, skirtą atsinaujinančiai energetikai finansuoti, išsamiai išdėstytas 265–274 konstatuojamosiose dalyse, o kalbant apie CSPE dalį, skirtą didelio naudingumo kogeneracijai, socialiniams tarifams ir tarifų išlyginimui finansuoti, išsamiai išdėstytas 316–317 konstatuojamosiose dalyse.

| (369) | Komisija patvirtina statistiškai pagrįstą mokėtinų CSPE sumų laipsniško mokėjimo principą ir apskaičiavimo metodą, aprašytą 140 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(369)

Komisija patvirtina statistiškai pagrįstą mokėtinų CSPE sumų laipsniško mokėjimo principą ir apskaičiavimo metodą, aprašytą 140 konstatuojamojoje dalyje.

| (370) | Komisija patvirtina mokėtino CSPE apskaičiavimo metodą, kuris atitinkamais metais kiekvienam pagalbos gavėjui grindžiamas tokia formule: Kiekvienais metais kiekvienai finansuojamai politikos sričiai mokėtina suma = sumokėta suma + (mokėtina suma – sumokėta suma) × [(e^n)-1]/[(e^N)-1] kai n: plane nurodytas metų numeris (pvz., kai planas pradedamas 2011 m. ir visiškai įgyvendinamas 2019 m., 2011 m. n rodiklis = 0, 2012 m. n = 1, ..., 2019 m. n = 8), plano metų skaičius (pvz., jei kalbėtume apie ankstesnį pavyzdį, N = 8). |
| --- | --- |

(370)

Komisija patvirtina mokėtino CSPE apskaičiavimo metodą, kuris atitinkamais metais kiekvienam pagalbos gavėjui grindžiamas tokia formule: Kiekvienais metais kiekvienai finansuojamai politikos sričiai mokėtina suma = sumokėta suma + (mokėtina suma – sumokėta suma) × [(e^n)-1]/[(e^N)-1] kai n: plane nurodytas metų numeris (pvz., kai planas pradedamas 2011 m. ir visiškai įgyvendinamas 2019 m., 2011 m. n rodiklis = 0, 2012 m. n = 1, ..., 2019 m. n = 8), plano metų skaičius (pvz., jei kalbėtume apie ankstesnį pavyzdį, N = 8).

Kiekvienais metais kiekvienai finansuojamai politikos sričiai mokėtina suma = sumokėta suma + (mokėtina suma – sumokėta suma)

| (371) | Be to, Komisija patvirtina metodą, pagal kurį atsižvelgiama į de minimis ribas, kaip nurodyta 135 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(371)

Be to, Komisija patvirtina metodą, pagal kurį atsižvelgiama į de minimis ribas, kaip nurodyta 135 konstatuojamojoje dalyje.

de minimis

7.3.   Sugrąžintinų sumų apskaičiavimas

Sugrąžintinų sumų apskaičiavimas

| (372) | Sumos, kurią kiekvienas pagalbos gavėjas turi sugrąžinti, dydis lygus skirtumui tarp i) CSPE sumos, kurią reikia sumokėti pagal taisykles dėl valstybės pagalbos, ir ii) tinkamų pagalbos gavėjų faktiškai sumokėtos CSPE sumos. |
| --- | --- |

(372)

Sumos, kurią kiekvienas pagalbos gavėjas turi sugrąžinti, dydis lygus skirtumui tarp i) CSPE sumos, kurią reikia sumokėti pagal taisykles dėl valstybės pagalbos, ir ii) tinkamų pagalbos gavėjų faktiškai sumokėtos CSPE sumos.

| (373) | Šiuo klausimu Komisija patvirtina Prancūzijos pateiktą grąžintinų sumų apskaičiavimo metodą, kuris pristatomas 145–148 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(373)

Šiuo klausimu Komisija patvirtina Prancūzijos pateiktą grąžintinų sumų apskaičiavimo metodą, kuris pristatomas 145–148 konstatuojamosiose dalyse.

8.   IŠVADOS

IŠVADOS

| (374) | Komisija konstatuoja, kad Prancūzija neteisėtai taikė CSPE nustatymo ribas ir taip pažeidė SESV 108 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

(374)

Komisija konstatuoja, kad Prancūzija neteisėtai taikė CSPE nustatymo ribas ir taip pažeidė SESV 108 straipsnio 3 dalį,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Atleidimo nuo CSPE priemonė, kurią Prancūzija taikė vartojimui savo reikmėms elektros energiją gaminančioms įmonėms ir kuri buvo nustatyta įgyvendinant 2003 m. sausio 3 d. įstatymą Nr. 2003-8 dėl dujų bei elektros energijos rinkų ir viešosios elektros energijos tiekimo paslaugos (toliau – Įstatymas Nr. 2003-8), nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, jei nuo mokesčio atleista elektros energija yra skirta elektros energijai vartojimui savo reikmėms gaminti.

2 straipsnis

Atleidimo nuo CSPE priemonė, kurią Prancūzija taikė vartojimui savo reikmėms elektros energiją iš atsinaujinančių energijos šaltinių gaminančioms įmonėms ir kuri buvo nustatyta įgyvendinant Įstatymą Nr. 2003-8, nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, kalbant apie CSPE dalį, iš kurios finansuojama elektros gamyba iš atsinaujinančių energijos šaltinių.

3 straipsnis

Atleidimo nuo CSPE priemonė, kurią Prancūzija taikė vartojimui savo reikmėms elektros energiją didelio naudingumo kogeneracijos būdu gaminančioms įmonėms ir kuri buvo nustatyta įgyvendinant Įstatymą Nr. 2003-8, nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, kalbant apie CSPE dalį, iš kurios finansuojama didelio naudingumo kogeneracija.

4 straipsnis

Atleidimo nuo CSPE priemonės, kurias, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, Prancūzija taikė vartojimui savo reikmėms elektros energiją gaminančioms įmonėms ir kurios buvo nustatytos įgyvendinant Įstatymą Nr. 2003-8, yra su vidaus rinka suderinama valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą visais kitais nei nurodyti šio sprendimo 1, 2 ir 3 straipsniuose atvejais, jeigu tos priemonės buvo skirtos paramai atsinaujinančiai energetikai, didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti ir jeigu jos neviršijo CSPE sumažinimo sumos, leidžiamos sureguliavimo plane.

5 straipsnis

Pagalbos priemonės, kurias, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, Prancūzija taikė elektros energijos vartotojams nustatydama su konkrečia vartojimo vieta ir pridėtine verte susijusią CSPE ribą ir kurios buvo nustatytos įgyvendinant Įstatymą Nr. 2003-8, yra su vidaus rinka suderinama valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, jeigu tos priemonės buvo skirtos paramai atsinaujinančiai energetikai, didelio naudingumo kogeneracijai, tarifų išlyginimui ir socialiniams tarifams finansuoti ir jeigu jos neviršijo CSPE sumažinimo sumos, leidžiamos sureguliavimo plane.

6 straipsnis

Komisija pritaria sureguliavimo planams, apie kuriuos pranešė Prancūzija. Prancūzija Komisijai apie šių planų įgyvendinimą turės pranešti 10 ir 11 straipsniuose nustatytais būdais ir 12 straipsnyje nustatytu terminu.

7 straipsnis

Atleidimo nuo CSPE priemonės, kurias, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, Prancūzija taikė vartojimui savo reikmėms elektros energiją gaminančioms įmonėms ir kuri buvo nustatyta įgyvendinant 2003 m. sausio 3 d. įstatymą Nr. 2003-8 dėl dujų bei elektros energijos rinkų ir viešosios elektros energijos tiekimo paslaugos (toliau – Įstatymas Nr. 2003-8), ir pagalbos priemonės, kurias, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, Prancūzija taikė nustatydama su konkrečia vartojimo vieta ir pridėtine verte susijusią CSPE ribą, nepatenka į šio sprendimo 1–5 straipsnio taikymo sritį ir yra laikomos nesuderinama valstybės pagalba. Prancūzija turi pradėti neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos susigrąžinimą iš pagalbos gavėjų.

8 straipsnis

Pagal 7 straipsnyje nurodytą schemą teikiama bet kokia individuali pagalba nėra valstybės pagalba, jei jos paskyrimo metu ji atitinka reglamente, priimtame pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 2 straipsnį, kuris taikytinas pagalbos paskyrimo metu, nustatytas sąlygas.

9 straipsnis

Bet kuri individuali pagalba, suteikta pagal 7 straipsnyje nustatytą schemą, kuri jos suteikimo metu atitiko sąlygas, nustatytas reglamente, priimtame pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 1 straipsnį, arba patvirtintoje pagalbos schemoje, yra suderinama su vidaus rinka, jei neviršijamas didžiausias pagalbos intensyvumas, leidžiamas nagrinėjamai pagalbos rūšiai.

10 straipsnis

1.   Susigrąžintinos sumos mokamos su palūkanomis, skaičiuojamomis nuo dienos, kurią šios sumos buvo perduotos pagalbos gavėjams, iki faktinio jų susigrąžinimo dienos.

2.   Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (60) V skyrių.

3.   Prancūzija nuo šio sprendimo paskelbimo dienos nutraukia visų neišmokėtų pagalbos išmokų mokėjimą pagal 7 straipsnyje nurodytą schemą.

11 straipsnis

1.   Suteikta pagalba turi būti susigrąžinta greitai ir veiksmingai.

2.   Prancūzija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.

12 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Prancūzija pateikia Komisijai tokią informaciją:

| — | galutinį pagalbos, suteiktos pagal 4, 5 ir 7 straipsniuose nurodytą schemą, gavėjų sąrašą, |
| --- | --- |

—

galutinį pagalbos, suteiktos pagal 4, 5 ir 7 straipsniuose nurodytą schemą, gavėjų sąrašą,

| — | visą pagalbos sumą, gautą pagal 4, 5 ir 7 straipsniuose nurodytą schemą, |
| --- | --- |

—

visą pagalbos sumą, gautą pagal 4, 5 ir 7 straipsniuose nurodytą schemą,

| — | visą pagalbos sumą, kurią kiekvienas pagalbos gavėjas gali gauti pagal sureguliavimo planą, |
| --- | --- |

—

visą pagalbos sumą, kurią kiekvienas pagalbos gavėjas gali gauti pagal sureguliavimo planą,

| — | CSPE sumą, kurią gavo kiekvienas pagalbos gavėjas ir kuri nėra laikoma pagalba pagal 1–3 straipsnius, |
| --- | --- |

—

CSPE sumą, kurią gavo kiekvienas pagalbos gavėjas ir kuri nėra laikoma pagalba pagal 1–3 straipsnius,

| — | visą iš kiekvieno pagalbos gavėjo pagal 7 straipsnyje nustatytą schemą susigrąžintiną sumą, |
| --- | --- |

—

visą iš kiekvieno pagalbos gavėjo pagal 7 straipsnyje nustatytą schemą susigrąžintiną sumą,

| — | visą galutinę iš kiekvieno pagalbos gavėjo susigrąžintiną sumą (pagrindinę dalį ir palūkanas), |
| --- | --- |

—

visą galutinę iš kiekvieno pagalbos gavėjo susigrąžintiną sumą (pagrindinę dalį ir palūkanas),

| — | išsamų priemonių, skirtų prisiderinti prie šio sprendimo, aprašymą. |
| --- | --- |

—

išsamų priemonių, skirtų prisiderinti prie šio sprendimo, aprašymą.

2.   Išieškojimo procedūra turi būti įgyvendinta per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos. Per šį laikotarpį Prancūzija turi perduoti Komisijai dokumentus, įrodančius, kad pagalbos gavėjams buvo pranešta apie pagalbos išieškojimą ir kad jie faktiškai kompensavo grąžintiną pagalbą.

3.   Prancūzija nuolat informuoja Komisiją apie pažangą, padarytą įgyvendinant nacionalines priemones, kurių buvo imtasi, kad būtų įgyvendintas šis sprendimas, kol nebus susigrąžinta pagalba, suteikta pagal 7 straipsnyje nurodytą schemą. Komisijos paprašyta, ji nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis, kad būtų įvykdytas šis sprendimas. Prancūzija taip pat pateikia išsamius duomenis apie pagalbos sumas ir palūkanas, kurias pagalbos gavėjai jau grąžino.

13 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2018 m. liepos 31 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 348, 2014 10 3, p. 78.

1

(2)  
  OL C 200, 2014 6 28, p. 1.

2

(3)  ECLI:EU:C:2013:851.

3

(4)  
  2015 m. sausio 1 d. nustatyta suma. Ši suma buvo palaipsniui peržiūrima. 2013 m. ji siekė 569 418 EUR.

4

(5)  
  2014 m. gegužės 5 d. Prancūzijos atsakymas.

5

(6)  
  2017 m. lapkričio 23 d. Prancūzijos valdžios institucijų raštas ir priedas.

6

(7)  Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos geležinkelio įmonėms (OL C 184, 2008 7 22, p. 13).

7

(8)  
  OL C 348, 2014 10 3, p. 78.

8

(9)  Sprendimo pradėti procedūrą 154–155 punktai.

9

(10)  4 skyrius „Pagalba mažinant aplinkos apsaugos mokesčius arba nuo jų atleidžiant“.

10

(11)  
  2003 m. spalio 27 d. Tarybos Direktyva 2003/96/EB, pakeičianti Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (OL L 283, 2003 10 31, p. 51).

11

(12)  SA.38632 – Atsinaujinančios energetikos įstatymo pakeitimas Vokietijoje.

12

(13)  
  2011 m. lapkričio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimas Europos Komisija prieš Gibraltarą ir Jungtinę Karalystę, C-106/09, ECLI:EU:C:2011:732.

13

Europos Komisija prieš Gibraltarą ir Jungtinę Karalystę

(14)  
  2005 m. liepos 7 d. Sprendimas Nr. 2005-516 DC.

14

(15)  Komisijos komunikatas „Bendrijos rekomendacijos dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai“ (OL C 37, 2001 2 3, p. 3).

15

(16)  
  2015 m. spalio 22 d. raštas.

16

(17)  
  2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/8/EB dėl termofikacijos skatinimo, remiantis naudingosios šilumos paklausa vidaus energetikos rinkoje, ir iš dalies keičianti Direktyvą 92/42/EEB (OL L 52, 2004 2 21, p. 50).

17

(18)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/54/EB (OL L 211, 2009 8 14, p. 55).

18

(19)  
  ICF International, „An International comparison of energy and climate change policies impacting energy intensive industries in selected countries“, 2012 m. liepos mėn.

19

ICF International

(20)  
  2017 m. lapkričio 23 d. Prancūzijos valdžios institucijų raštas.

20

(21)  
  OL C 336, 2017 10 6, p. 2.

21

(22)  
  OL L 258, 2017 10 6, p. 127.

22

(23)  
  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9).

23

(24)  
  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1).

24

de minimis

(25)  
  OL C 91, 2009 4 21, p. 3.

25

(26)  Žr. 2002 m. gegužės 16 d. Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 36 punktą; 2008 m. liepos 17 d. Sprendimo Essent Netwerk Noord ir kiti, C-206/06, ECLI:EU:C:2008:413, 70 punktą; 2013 m. gruodžio 19 d. Sprendimo Association Vent De Colère! ir kiti, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851, 19–21 punktus ir 2017 m. rugsėjo 13 d. Sprendimo ENEA, C-329/15, ECLI:EU:C:2017:671, 25 punktą. Taip pat žr. Sprendimo Doux Élevage, paminėto 25 išnašoje, 34 punktą ir 2013 m. kovo 19 d. Sprendimo Bouygues Télécom prieš Komisiją, C-399/10 P ir C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175, 100 punktą.

26

Prancūzija prieš Komisiją

Essent Netwerk Noord ir kiti

Association Vent De Colère! ir kiti

ENEA

Doux Élevage

Bouygues Télécom prieš Komisiją

(27)  
  2008 m. liepos 17 d. Sprendimas Essent Netwerk Noord ir kiti, C-206/06, ECLI:EU:C:2008:413.

27

Essent Netwerk Noord ir kiti,

(28)  
  2013 m. gruodžio 19 d. Sprendimo Vent De Colère ir kt., C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851, 25 punktas.

28

Vent De Colère ir kt.

(29)  
  2013 m. gruodžio 19 d. Sprendimas Vent De Colère ir kt., C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851.

29

Vent De Colère ir kt.

(30)  
  1994 m. kovo 15 d. Sprendimo Banco Exterior de España prieš Ayuntamiento de Valencia, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, 13 punktas ir 1999 m. birželio 17 d. Sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, 23 punktas.

30

Banco Exterior de España prieš Ayuntamiento de Valencia

Belgija

Komisiją

(31)  
  2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Komisija prieš World Duty Free Group, C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 60 punktas; 2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Komisija prieš Hansestadt Lübeck (Lübeck Airport), C-524/14 P, ECLI:EU:C:2016:971, 55 ir 58 punktai.

31

Komisija prieš World Duty Free Group

Komisija prieš Hansestadt Lübeck (Lübeck Airport)

(32)  
  2004 m. balandžio 29 d. Sprendimo Nyderlandai prieš Komisiją, C-159/01, ECLI:EU:C:2004:246, 42 punktas ir 2011 m. rugsėjo 8 d. Sprendimo NOx emission trading scheme, C-279/08 P, ECLI:EU:C:2011:551, 62 punktas.

32

Nyderlandai prieš Komisiją

NOx emission trading scheme

(33)  Bendrojo Teismo sprendimai, kuriuose daroma išvada, kad tokiomis aplinkybėmis priemonė yra atrankinio pobūdžio: 2014 m. gruodžio 11 d. Sprendimas Austrija prieš Komisiją, T-251/11, ECLI:EU:T:2014:1060, ir 2016 m. gegužės 10 d. Sprendimas Vokietija prieš Komisiją, T-47/15, ECLI:EU:T:2016:281.

33

Austrija prieš Komisiją

Vokietija prieš Komisiją

(34)  Žr. 1980 m. rugsėjo 17 d. Sprendimo Phillip Morris, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 11 punktą.

34

Phillip Morris

(35)  
  2005 m. kovo 3 d. Sprendimas Wolfgang Heiser prieš Finanzamt Innsbruck, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130.

35

Wolfgang Heiser prieš Finanzamt Innsbruck

(36)  SA.46526, 94 dalis.

36

(37)  
  2011 m. rugsėjo 8 d. sujungtose bylose Paint Graphos ir kiti, C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, Teisingumo Teismas rėmėsi tuo, kad nacionalinės mokesčių sistemos pobūdžiu arba bendra struktūra galima tinkamai remtis norint pateisinti tai, kad kooperatinės bendrovės, kurios nepaskirsto viso savo pelno nariams, nėra apmokestinamos kooperatyvo lygmeniu, jei apmokestinami jų nariai (71 punktas).

37

Paint Graphos ir kiti

(38)  Šiuo klausimu žr. SA.38632 168 punktą ir SA.46526 (OL C 158, 2018 5 4).

38

(39)  
  2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Komisija prieš World Duty Free Group, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 60 punktas; 2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Komisija prieš Hansestadt Lübeck (Lübeck Airport), C-524/14 P, ECLI:EU:C:2016:971, 55 ir 58 punktai.

39

Komisija prieš World Duty Free Group

Komisija prieš Hansestadt Lübeck (Lübeck Airport)

(40)  Komisijos komunikatas „Bendrijos rekomendacijos dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai“ (OL C 37, 2001 2 3, p. 3).

40

(41)  
  OL C 336, 2017 10 6.

41

(42)  
  OL L 258, 2017 10 6.

42

(43)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

43

(44)  
  2016 m. gruodžio 20 d. Prancūzijos valdžios institucijų pastaba, p. 16.

44

(45)  
  2016 m. rugsėjo 16 d. sprendimu Komisija patvirtino Prancūzijos paramos kogeneracijai schemą SA.43719.

45

(46)  COM(2017) 623 final, 2017 10 24.

46

final

(47)  SA.32060: „Alleged illegal State aid for discharging Public Service Obligations in the Non Interconnected Islands in Greece“.

47

(48)  
  „Providing a Fair Deal for Consumers“.

48

(49)  Žr. 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose energijos vartojimo efektyvumo tikslas patvirtinamas kaip vienas iš naujos darbo vietų ir integracinio bei tvaraus augimo strategijos tikslų.

49

(50)  
  1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (OL L 142, 1998 5 14, p. 1).

50

(51)  
  OL C 83, 2009 4 7, p. 1.

51

(52)  
  OL C 91, 2009 4 21, p. 1.

52

(53)  
  2016 m. birželio 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1046, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikrai importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės molibdeno vielai nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 170, 2016 6 29, p. 19).

53

(54)  
  2005 m. sausio 13 d. Sprendimo Streekgewest Westelijk Noord-Brabant prieš Staatssecretaris van Financiën, C-174/02, ECLI:EU:C:2005:10, 25 punktas; 2005 m. sausio 13 d. Sprendimo F. J. Pape prieš Minister van Landbouw, C-175/02, ECLI:EU:C:2005:11, 14 punktas ir 2005 m. spalio 27 d. Sprendimo Distribution Casino France ir kiti, C-266/04–C-270/04, C-276/04 ir C-321/04–C-325/04, ECLI:EU:C:2005:657, 34 punktas.

54

Streekgewest Westelijk Noord-Brabant prieš Staatssecretaris van Financiën

F. J. Pape prieš Minister van Landbouw

Distribution Casino France ir kiti

(55)  Žr. Sprendimo Streetkgewest 26 punktą; Sprendimo Casino France ir kiti 40 punktą; Sprendimą Air Liquide Industries Belgium SA prieš Ville de Seraing, C-393/04, ECLI:EU:C:2005:657, ir Sprendimą Province de Liège, C-41/05, ECLI:EU:C:2006:403.

55

Streetkgewest

Casino France ir kiti

Air Liquide Industries Belgium SA prieš Ville de Seraing

Province de Liège

(56)  DTS, C-449/14 P, ECLI:EU:C:2016:848.

56

(57)  Žr. 1973 m. liepos 12 d. Sprendimo Komisija prieš Vokietiją, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, 13 punktą.

57

Komisija prieš Vokietiją

(58)  Žr. 1994 m. rugsėjo 14 d. Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-278/92, C-279/92 ir C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, 75 punktą.

58

Ispanija prieš Komisiją

(59)  Žr. 1999 m. birželio 17 d. Sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, 64 ir 65 punktus.

59

Belgija prieš Komisiją

(60)  
  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (ES) 2015/1589, nustatantį išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

60

---

| 2019 5 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 126/67 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 5 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 126/67

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2019/768

2019 m. gegužės 8 d.

kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos iš dalies keičiamas Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turinčios integruotos struktūrinės biologijos infrastruktūros „Instruct ERIC“ įstatų 3 straipsnis

(pranešta dokumentu Nr. C(2019) 3354)

(Tekstas autentiškas tik anglų, čekų, danų, ispanų, italų, latvių, nyderlandų, portugalų, prancūzų ir slovakų kalbomis)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 723/2009 dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) Bendrijos teisinio pagrindo (1), ypač į jo 8 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/1213 (2) įsteigta Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turinti integruota struktūrinė biologijos infrastruktūra „Instruct ERIC“. Pagal infrastruktūros įstatų 3 straipsnį jos buveinė yra Jungtinėje Karalystėje; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/1213 (2) įsteigta Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turinti integruota struktūrinė biologijos infrastruktūra „Instruct ERIC“. Pagal infrastruktūros įstatų 3 straipsnį jos buveinė yra Jungtinėje Karalystėje;

| (2) | 2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė apie ketinimą išstoti iš Sąjungos pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį. 2019 m. balandžio 11 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė iki 2019 m. spalio 31 d. pratęsti ES sutarties 50 straipsnio 3 dalyje nustatytą terminą, kuris jau buvo pratęstas Europos Vadovų Tarybos sprendimu (ES) 2019/476 (3). Vis dėlto, jeigu Jungtinėje Karalystėje pagal taikytiną Sąjungos teisę nebus surengti rinkimai į Europos Parlamentą ir jeigu ne vėliau kaip 2019 m. gegužės 22 d. ji dar nebus ratifikavusi Susitarimo dėl išstojimo, Europos Vadovų Tarybos sprendimas nustos būti taikomas 2019 m. gegužės 31 d. Jei iki 2019 m. spalio 31 d. Jungtinė Karalystė ratifikuos Susitarimą dėl išstojimo, išstojimas įvyks pirmą kito mėnesio po ratifikavimo procedūrų užbaigimo dieną; |
| --- | --- |

(2)

2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė apie ketinimą išstoti iš Sąjungos pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį. 2019 m. balandžio 11 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė iki 2019 m. spalio 31 d. pratęsti ES sutarties 50 straipsnio 3 dalyje nustatytą terminą, kuris jau buvo pratęstas Europos Vadovų Tarybos sprendimu (ES) 2019/476 (3). Vis dėlto, jeigu Jungtinėje Karalystėje pagal taikytiną Sąjungos teisę nebus surengti rinkimai į Europos Parlamentą ir jeigu ne vėliau kaip 2019 m. gegužės 22 d. ji dar nebus ratifikavusi Susitarimo dėl išstojimo, Europos Vadovų Tarybos sprendimas nustos būti taikomas 2019 m. gegužės 31 d. Jei iki 2019 m. spalio 31 d. Jungtinė Karalystė ratifikuos Susitarimą dėl išstojimo, išstojimas įvyks pirmą kito mėnesio po ratifikavimo procedūrų užbaigimo dieną;

| (3) | nedarant poveikio jokiai Susitarimo dėl išstojimo nuostatai, po išstojimo dienos Jungtinė Karalystė bus laikoma trečiąja šalimi, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 723/2009 2 straipsnio b punkte; |
| --- | --- |

(3)

nedarant poveikio jokiai Susitarimo dėl išstojimo nuostatai, po išstojimo dienos Jungtinė Karalystė bus laikoma trečiąja šalimi, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 723/2009 2 straipsnio b punkte;

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 723/2009 8 straipsnyje nustatyta, kad ERIC buveinė turi būti vienos iš narių, kuri yra valstybė narė arba asocijuotoji šalis, teritorijoje; |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 723/2009 8 straipsnyje nustatyta, kad ERIC buveinė turi būti vienos iš narių, kuri yra valstybė narė arba asocijuotoji šalis, teritorijoje;

| (5) | Komisija gavo „Instruct ERIC“ pasiūlymą pagal Reglamento (EB) Nr. 723/2009 11 straipsnį iš dalies pakeisti įstatų 3 straipsnį, kad būtų atsižvelgta į atvejį, jei Jungtinė Karalystė taptų trečiąja šalimi, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 723/2009; |
| --- | --- |

(5)

Komisija gavo „Instruct ERIC“ pasiūlymą pagal Reglamento (EB) Nr. 723/2009 11 straipsnį iš dalies pakeisti įstatų 3 straipsnį, kad būtų atsižvelgta į atvejį, jei Jungtinė Karalystė taptų trečiąja šalimi, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 723/2009;

| (6) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 723/2009 20 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 723/2009 20 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/1213 priede išdėstytų „Instruct ERIC“ įstatų 3 straipsnis iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei, Čekijos Respublikai, Danijos Karalystei, Ispanijos Karalystei, Italijos Respublikai, Izraelio Valstybei, Latvijos Respublikai, Nyderlandų Karalystei, Portugalijos Respublikai, Prancūzijos Respublikai, Slovakijos Respublikai ir Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 8 d.

Komisijos vardu

Carlos MOEDAS

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 206, 2009 8 8, p. 1.

1

(2)  
  2017 m. liepos 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/1213 dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo statusą turinčios integruotos struktūrinės biologijos infrastruktūros „Instruct ERIC“ įsteigimo (OL L 173, 2017 7 6, p. 47).

2

(3)  
  2019 m. kovo 22 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimas (ES) 2019/476, priimtas susitarus su Jungtine Karalyste, kuriuo pratęsiamas terminas pagal ES sutarties 50 straipsnio 3 dalį (OL L 80 I, 2019 3 22, p. 1).

3

---

PRIEDAS

„Instruct ERIC“ įstatų 3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

„Instruct ERIC“ buveinė – Oksfordas, Jungtinė Karalystė. Jeigu Jungtinė Karalystė taps trečiąja šalimi, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 723/2009, buveinė bus Florencijoje, Italijoje.“

---

| 2019 5 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 126/70 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 5 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 126/70

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2019/769

2019 m. gegužės 14 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2012/715/ES, kuriuo sudaromas trečiųjų šalių, kuriose žmonėms skirtų vaistų veikliosioms medžiagoms taikoma reglamentavimo sistema ir atitinkamomis kontrolės bei įgyvendinimo priemonėmis užtikrinamas visuomenės sveikatos lygis, prilygstantis Sąjungos sveikatos lygiui, sąrašas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (1), ypač į jos 111b straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Direktyvos 2001/83/EB 111b straipsnio 1 dalimi, trečioji šalis, norėdama būti įtraukta į trečiųjų šalių, kuriose užtikrinamas lygiavertis visuomenės sveikatos apsaugos lygis, sąrašą, gali prašyti Komisijos įvertinti, ar jos į Sąjungą eksportuojamoms veikliosioms medžiagoms taikoma reglamentavimo sistema ir atitinkamomis kontrolės bei įgyvendinimo priemonėmis užtikrinamas visuomenės sveikatos lygis prilygsta Sąjungos sveikatos lygiui; |
| --- | --- |

(1)

remiantis Direktyvos 2001/83/EB 111b straipsnio 1 dalimi, trečioji šalis, norėdama būti įtraukta į trečiųjų šalių, kuriose užtikrinamas lygiavertis visuomenės sveikatos apsaugos lygis, sąrašą, gali prašyti Komisijos įvertinti, ar jos į Sąjungą eksportuojamoms veikliosioms medžiagoms taikoma reglamentavimo sistema ir atitinkamomis kontrolės bei įgyvendinimo priemonėmis užtikrinamas visuomenės sveikatos lygis prilygsta Sąjungos sveikatos lygiui;

| (2) | remdamasi Direktyvos 2001/83/EB 111b straipsnio 1 dalimi, 2015 m. sausio 22 d. raštu Korėjos Respublika paprašė ją įtraukti į sąrašą. Remdamasi atitinkamų dokumentų peržiūros ir dviejų patikrinimų vietoje rezultatais ir tinkamai atsižvelgusi į 2019 m. vasario 12 d. Korėjos kompetentingų institucijos – Maisto ir vaistų saugos ministerijos – pateiktą veiksmų planą, Komisija atliko lygiavertiškumo vertinimą ir padarė išvadą, kad to straipsnio reikalavimai įvykdyti; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Direktyvos 2001/83/EB 111b straipsnio 1 dalimi, 2015 m. sausio 22 d. raštu Korėjos Respublika paprašė ją įtraukti į sąrašą. Remdamasi atitinkamų dokumentų peržiūros ir dviejų patikrinimų vietoje rezultatais ir tinkamai atsižvelgusi į 2019 m. vasario 12 d. Korėjos kompetentingų institucijos – Maisto ir vaistų saugos ministerijos – pateiktą veiksmų planą, Komisija atliko lygiavertiškumo vertinimą ir padarė išvadą, kad to straipsnio reikalavimai įvykdyti;

| (3) | Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2012/715/ES (2) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(3)

Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2012/715/ES (2) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo 2012/715/ES priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 311, 2001 11 28, p. 67.

1

(2)  
  2012 m. lapkričio 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2012/715/ES, kuriuo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB, sudaromas trečiųjų šalių, kuriose žmonėms skirtų vaistų veikliosioms medžiagoms taikoma reglamentavimo sistema ir atitinkamomis kontrolės bei įgyvendinimo priemonėmis užtikrinamas visuomenės sveikatos lygis, prilygstantis Sąjungos sveikatos lygiui (OL L 325, 2012 11 23, p. 15).

2

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

Trečiųjų šalių, kuriose žmonėms skirtų vaistų veikliosioms medžiagoms taikoma reglamentavimo sistema ir atitinkamomis kontrolės bei įgyvendinimo priemonėmis užtikrinamas visuomenės sveikatos lygis, prilygstantis Sąjungos sveikatos lygiui, sąrašas

| Trečioji šalis | Pastabos |
| --- | --- |
| Australija | |
| Brazilija | |
| Izraelis (1) | |
| Japonija | |
| Korėjos Respublika | |
| Šveicarija | |
| Jungtinės Amerikos Valstijos | |

Trečioji šalis

Pastabos

Australija

Brazilija

Izraelis (1)

Japonija

Korėjos Respublika

Šveicarija

Jungtinės Amerikos Valstijos

---

(1)  Toliau suprantamas kaip Izraelio Valstybė, neįskaitant nuo 1967 m. birželio mėn. Izraelio administracijos kontroliuojamų teritorijų, t. y. Golano aukštumų, Gazos Ruožo, Rytų Jeruzalės ir likusios Vakarų Kranto dalies.

1

---