# Официален вестник L 129/2019

| | ISSN 1977-0618 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 129 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 6217 май 2019 г. |

ISSN 1977-0618

Официален вестник

на Европейския съюз

L 129

Издание на български език

Законодателство

Година 6217 май 2019 г.

---

| Съдържание | | II   Незаконодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕГЛАМЕНТИ |
| | * | Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/791 на Комисията от 16 май 2019 година за изменение за 302-ри път на Регламент (ЕО) No 881/2002 на Съвета за налагане на някои специфични ограничителни мерки, насочени срещу определени лица и образувания, свързани с организациите ИДИЛ (Даиш) и Ал Кайда | 1 |
| | | РЕШЕНИЯ |
| | * | Решение (ЕС) 2019/792 на Съвета от 13 май 2019 година за възлагане на Европейската комисия — Службата за управление и плащане по индивидуални права (РМО) — на упражняването на определени правомощия, предоставени на органа по назначаване и на органа, оправомощен да сключва договори за назначаване | 3 |
| | * | Решение за изпълнение (ЕС) 2019/793 на Комисията от 16 май 2019 година за изменение на приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС относно мерките за контрол на здравето на животните във връзка с африканската чума по свинете в някои държави членки
  (нотифицирано под номер С(2019) 3797)

   (
  1
  ) | 5 |
| | | ПРЕПОРЪКИ |
| | * | Препоръка (ЕС) 2019/794 на Комисията от 15 май 2019 година за координиран план за контрол с цел да се установи разпространението на определени вещества, мигриращи от материали и предмети, предназначени за контакт с храни
  (нотифицирано под номер С(2019) 3519)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИТЕ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ |
| | * | Правило No 134 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) — Единни предписания за одобрение на моторни превозни средства и техните компоненти по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво [2019/795] | 43 |

Съдържание

II   Незаконодателни актове

Страница

РЕГЛАМЕНТИ

*

Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/791 на Комисията от 16 май 2019 година за изменение за 302-ри път на Регламент (ЕО) No 881/2002 на Съвета за налагане на някои специфични ограничителни мерки, насочени срещу определени лица и образувания, свързани с организациите ИДИЛ (Даиш) и Ал Кайда

1

РЕШЕНИЯ

*

Решение (ЕС) 2019/792 на Съвета от 13 май 2019 година за възлагане на Европейската комисия — Службата за управление и плащане по индивидуални права (РМО) — на упражняването на определени правомощия, предоставени на органа по назначаване и на органа, оправомощен да сключва договори за назначаване

3

*

Решение за изпълнение (ЕС) 2019/793 на Комисията от 16 май 2019 година за изменение на приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС относно мерките за контрол на здравето на животните във връзка с африканската чума по свинете в някои държави членки
  (нотифицирано под номер С(2019) 3797)

   (
  1
  )

(нотифицирано под номер С(2019) 3797)

1

5

ПРЕПОРЪКИ

*

Препоръка (ЕС) 2019/794 на Комисията от 15 май 2019 година за координиран план за контрол с цел да се установи разпространението на определени вещества, мигриращи от материали и предмети, предназначени за контакт с храни
  (нотифицирано под номер С(2019) 3519)

   (
  1
  )

(нотифицирано под номер С(2019) 3519)

1

37

АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИТЕ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ

*

Правило No 134 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) — Единни предписания за одобрение на моторни превозни средства и техните компоненти по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво [2019/795]

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП. |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП.

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Незаконодателни актове

РЕГЛАМЕНТИ

| 17.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 129/1

---

РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2019/791 НА КОМИСИЯТА

от 16 май 2019 година

за изменение за 302-ри път на Регламент (ЕО) No 881/2002 на Съвета за налагане на някои специфични ограничителни мерки, насочени срещу определени лица и образувания, свързани с организациите ИДИЛ (Даиш) и Ал Кайда

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 881/2002 на Съвета от 27 май 2002 г. за налагане на някои специфични ограничителни мерки, насочени срещу определени лица и образувания, свързани с организациите ИДИЛ (Даиш) и Ал Кайда (1), и по-специално член 7, параграф 1, буква а) и член 7а, параграфи 1 и 5 от него,

като има предвид, че:

| (1) | В приложение I към Регламент (ЕО) No 881/2002 са изброени лицата, групите и образуванията, обхванати от предвиденото в същия регламент замразяване на финансови средства и икономически ресурси. |
| --- | --- |

(1)

В приложение I към Регламент (ЕО) No 881/2002 са изброени лицата, групите и образуванията, обхванати от предвиденото в същия регламент замразяване на финансови средства и икономически ресурси.

| (2) | На 14 май 2019 г. Комитетът по санкциите към Съвета за сигурност на Организацията на обединените нации реши да добави едно вписване и да заличи едно вписване от списъка на лицата, групите и образуванията, спрямо които следва да се прилага замразяването на средства и икономически ресурси. Поради това приложение I към Регламент (ЕО) No 881/2002 следва да бъде съответно изменено. |
| --- | --- |

(2)

На 14 май 2019 г. Комитетът по санкциите към Съвета за сигурност на Организацията на обединените нации реши да добави едно вписване и да заличи едно вписване от списъка на лицата, групите и образуванията, спрямо които следва да се прилага замразяването на средства и икономически ресурси. Поради това приложение I към Регламент (ЕО) No 881/2002 следва да бъде съответно изменено.

| (3) | За да се гарантира ефективността на мерките, предвидени в настоящия регламент, той следва да влезе в сила незабавно, |
| --- | --- |

(3)

За да се гарантира ефективността на мерките, предвидени в настоящия регламент, той следва да влезе в сила незабавно,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Приложение I към Регламент (ЕО) No 881/2002 се изменя в съответствие с приложението към настоящия регламент.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.

Съставено в Брюксел на 16 май 2019 година.

За Комисията,

от името на председателя,

Началник на Службата за инструментите в областта на външната политика

---

(1)  
  ОВ L 139, 29.5.2002 г., стр. 9.

1

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Приложение I към Регламент (ЕО) No 881/2002 се изменя, както следва:

| 1) | В раздел „Юридически лица, групи и образувания“ се добавя следното вписване: „Islamic State in Iraq and the Levant – Khorasan (ISIL- K) (Ислямска държава в Ирак и Леванта — Хорасан (ИДИЛ — Х) (известна още като: ISIL Khorasan; б) Islamic State's Khorasan Province; в) ISIS Wilayat Khorasan; г) ISIL's South Asia Branch; д) South Asian Chapter of ISIL). Други сведения: Ислямска държава в Ирак и Леванта — Хорасан (ИДИЛ — Х) е създадена на 10 януари 2015 г. от бивш командир от групировката Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) и е сформирана от бивши командири на фракция на талибаните, положили клетва за вярност на Ислямска държава в Ирак и Леванта (включена в списъка като Ал Кайда в Ирак). ИДИЛ — Х е поела отговорност за множество нападения както в Афганистан, така и в Пакистан. Дата на определянето, посочено в член 7д, буква д): 14.5.2019 г.“. |
| --- | --- |

1)

В раздел „Юридически лица, групи и образувания“ се добавя следното вписване: „Islamic State in Iraq and the Levant – Khorasan (ISIL- K) (Ислямска държава в Ирак и Леванта — Хорасан (ИДИЛ — Х) (известна още като: ISIL Khorasan; б) Islamic State's Khorasan Province; в) ISIS Wilayat Khorasan; г) ISIL's South Asia Branch; д) South Asian Chapter of ISIL). Други сведения: Ислямска държава в Ирак и Леванта — Хорасан (ИДИЛ — Х) е създадена на 10 януари 2015 г. от бивш командир от групировката Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) и е сформирана от бивши командири на фракция на талибаните, положили клетва за вярност на Ислямска държава в Ирак и Леванта (включена в списъка като Ал Кайда в Ирак). ИДИЛ — Х е поела отговорност за множество нападения както в Афганистан, така и в Пакистан. Дата на определянето, посочено в член 7д, буква д): 14.5.2019 г.“.

| 2) | В категорията „Физически лица“ се заличава следното вписване: „Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (известен още като: a) Nassim Saadi; б) Dia el Haak George; в) Diael Haak George; г) El Dia Haak George; д) Abou Anis; е) Abu Anis). Адрес: а) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milan), Италия; б) Via Cefalonia 11, Milan, Италия (постоянно местожителство, последен известен адрес). Дата на раждане: а) 30.11.1974 г., б) 20.11.1974 г. Месторождение: а) Haidra Al-Qasreen, Тунис; б) Ливан; в) Алжир. Гражданство: тунизийско. Паспорт No: M788331 (тунизийски паспорт, издаден на 28.9.2001 г., изтекъл на 27.9.2006 г.). Други сведения: а) задържан в Италия до 27.4.2012 г.; б) име на бащата: Mohamed Sharif; в) име на майката: Fatima. Дата на определянето, посочено в член 2a, параграф 4, буква б): 12.11.2003 г.“ |
| --- | --- |

2)

В категорията „Физически лица“ се заличава следното вписване: „Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (известен още като: a) Nassim Saadi; б) Dia el Haak George; в) Diael Haak George; г) El Dia Haak George; д) Abou Anis; е) Abu Anis). Адрес: а) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milan), Италия; б) Via Cefalonia 11, Milan, Италия (постоянно местожителство, последен известен адрес). Дата на раждане: а) 30.11.1974 г., б) 20.11.1974 г. Месторождение: а) Haidra Al-Qasreen, Тунис; б) Ливан; в) Алжир. Гражданство: тунизийско. Паспорт No: M788331 (тунизийски паспорт, издаден на 28.9.2001 г., изтекъл на 27.9.2006 г.). Други сведения: а) задържан в Италия до 27.4.2012 г.; б) име на бащата: Mohamed Sharif; в) име на майката: Fatima. Дата на определянето, посочено в член 2a, параграф 4, буква б): 12.11.2003 г.“

---

РЕШЕНИЯ

| 17.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 129/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 129/3

---

РЕШЕНИЕ (ЕС) 2019/792 НА СЪВЕТА

от 13 май 2019 година

за възлагане на Европейската комисия — Службата за управление и плащане по индивидуални права (РМО) — на упражняването на определени правомощия, предоставени на органа по назначаване и на органа, оправомощен да сключва договори за назначаване

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Правилника за длъжностните лица на Европейския съюз и Условията за работа на другите служители на Европейския съюз, установени с Регламент (ЕИО, Евратом, ЕОВС) No 259/68 на Съвета (1), и по-специално член 2, параграф 2 от посочения Правилник за длъжностните лица и член 6 от посочените Условия за работа,

като взе предвид Решение (ЕС) 2017/262 на Съвета от 6 февруари 2017 г. за определяне за Генералния секретариат на Съвета на органа по назначаване и на органа, упълномощен да сключва договори за назначаване, и за отмяна на Решение 2013/811/ЕС (2),

като има предвид, че:

| (1) | Службата на Европейската комисия за управление и плащане по индивидуални права (РМО) отговаря за управлението и плащанията по индивидуалните финансови права на служителите на Европейската комисия и чрез споразумения за предоставяне на услуги — на някои други институции и органи на Съюза. По отношение на служителите на Генералния секретариат на Съвета (ГСС) РМО отговаря за управлението и плащанията по пенсионните права и обезщетенията за болест. В тези области РМО упражнява правомощия на органа по назначаване и на органа, оправомощен да сключва договори за назначаване, освен по отношение на обработването на индивидуални жалби, свързани с обезщетенията за болест. Наред с това РМО извършва все по-голям брой други услуги и предоставя своите ИТ инструменти на разположение на ГСС. |
| --- | --- |

(1)

Службата на Европейската комисия за управление и плащане по индивидуални права (РМО) отговаря за управлението и плащанията по индивидуалните финансови права на служителите на Европейската комисия и чрез споразумения за предоставяне на услуги — на някои други институции и органи на Съюза. По отношение на служителите на Генералния секретариат на Съвета (ГСС) РМО отговаря за управлението и плащанията по пенсионните права и обезщетенията за болест. В тези области РМО упражнява правомощия на органа по назначаване и на органа, оправомощен да сключва договори за назначаване, освен по отношение на обработването на индивидуални жалби, свързани с обезщетенията за болест. Наред с това РМО извършва все по-голям брой други услуги и предоставя своите ИТ инструменти на разположение на ГСС.

| (2) | Управлението на индивидуалните права от само един специализиран орган се е доказало като по-ефикасно и икономически по-ефективно. То позволява еднаквото прилагане на Правилника за длъжностните лица на Европейския съюз (наричан по-долу „Правилникът за длъжностните лица“) и Условията за работа на другите служители на Европейския съюз (наричани по-долу „Условията за работа“) във всички институции, като по този начин се гарантира равното третиране и се увеличава правната сигурност за служителите на Съюза. Чрез него се постига и допълнително административно опростяване и междуинституционално сътрудничество. |
| --- | --- |

(2)

Управлението на индивидуалните права от само един специализиран орган се е доказало като по-ефикасно и икономически по-ефективно. То позволява еднаквото прилагане на Правилника за длъжностните лица на Европейския съюз (наричан по-долу „Правилникът за длъжностните лица“) и Условията за работа на другите служители на Европейския съюз (наричани по-долу „Условията за работа“) във всички институции, като по този начин се гарантира равното третиране и се увеличава правната сигурност за служителите на Съюза. Чрез него се постига и допълнително административно опростяване и междуинституционално сътрудничество.

| (3) | Във връзка с това ГСС и РМО трябва да подпишат споразумение за предоставяне на услуги, с което обхватът на предоставяните от РМО услуги се разширява, така че да включва управлението и плащанията по индивидуалните имуществени права на служителите чрез Sysper — ИТ инструмент за управление на човешките ресурси. За да се даде възможност за правилното прилагане на споразумението, упражняването на съответните правомощия, предоставени на органа по назначаване и на органа, оправомощен да сключва договори за назначаване на служителите на ГСС, следва да бъде възложено на Европейската комисия (PMO). Освен това, тъй като новото споразумение за предоставяне на услуги заменя предходно споразумение за предоставяне на услуги относно пенсионните права, обезщетенията за безработица и други права при прекратяване на служебното правоотношение, следва да бъдат потвърдени правомощията на PMO в тази област. |
| --- | --- |

(3)

Във връзка с това ГСС и РМО трябва да подпишат споразумение за предоставяне на услуги, с което обхватът на предоставяните от РМО услуги се разширява, така че да включва управлението и плащанията по индивидуалните имуществени права на служителите чрез Sysper — ИТ инструмент за управление на човешките ресурси. За да се даде възможност за правилното прилагане на споразумението, упражняването на съответните правомощия, предоставени на органа по назначаване и на органа, оправомощен да сключва договори за назначаване на служителите на ГСС, следва да бъде възложено на Европейската комисия (PMO). Освен това, тъй като новото споразумение за предоставяне на услуги заменя предходно споразумение за предоставяне на услуги относно пенсионните права, обезщетенията за безработица и други права при прекратяване на служебното правоотношение, следва да бъдат потвърдени правомощията на PMO в тази област.

| (4) | През първоначалния преходен период след преминаването към Sysper органът по назначаване и органът, оправомощен да сключва договори за назначаване, на Съвета следва да могат да упражняват правомощията си по отношение на служителите на ГСС в случаите, когато евентуални разлики в тълкуването на правилата за индивидуалните права от страна на РМО и тълкуването им от страна на ГСС преди преминаването към Sysper би могло да има неблагоприятни последици за служителите на ГСС, |
| --- | --- |

(4)

През първоначалния преходен период след преминаването към Sysper органът по назначаване и органът, оправомощен да сключва договори за назначаване, на Съвета следва да могат да упражняват правомощията си по отношение на служителите на ГСС в случаите, когато евентуални разлики в тълкуването на правилата за индивидуалните права от страна на РМО и тълкуването им от страна на ГСС преди преминаването към Sysper би могло да има неблагоприятни последици за служителите на ГСС,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

1.   Без да се засяга параграф 2 от настоящия член, упражняването на правомощията, предоставени с Правилника за длъжностните лица на органа по назначаване, както и с Условията за работа — на органа, оправомощен да сключва договори за назначаване, по отношение на персонала на ГСС, се възлага на Европейската комисия — Службата за управление и плащане по индивидуални права (PMO), във връзка с прилагането на следните разпоредби:

| а) | по отношение на индивидуалните права:






  — | членове 67—69, 71, 74 и 75 от Правилника за длъжностните лица и членове 1—13 и 17 от приложение VII към Правилника за длъжностните лица; |
| --- | --- | --- |

а)

по отношение на индивидуалните права:

—

членове 67—69, 71, 74 и 75 от Правилника за длъжностните лица и членове 1—13 и 17 от приложение VII към Правилника за длъжностните лица;

| — | членове 19—27, 29, 92, 93, 94 и 97 от Условията за работа; |
| --- | --- |

—

членове 19—27, 29, 92, 93, 94 и 97 от Условията за работа;

| б) | по отношение на пенсионната схема и другите права при прекратяване на служебното правоотношение:






  — | членове 70 и 77, член 78, втора, трета и четвърта алинея и членове 79, 80, 81, 81a и 82 от Правилника за длъжностните лица, приложение IV към Правилника за длъжностните лица, член 4 от приложение IVa към Правилника за длъжностните лица, членове 2—12, член 13, параграф 1, член 14, първа и трета алинея и членове 17—34 и 40—44 от приложение VIII към Правилника за длъжностните лица и членове 20—28 от приложение XIII към Правилника за длъжностните лица; |
| --- | --- | --- |

б)

по отношение на пенсионната схема и другите права при прекратяване на служебното правоотношение:

—

членове 70 и 77, член 78, втора, трета и четвърта алинея и членове 79, 80, 81, 81a и 82 от Правилника за длъжностните лица, приложение IV към Правилника за длъжностните лица, член 4 от приложение IVa към Правилника за длъжностните лица, членове 2—12, член 13, параграф 1, член 14, първа и трета алинея и членове 17—34 и 40—44 от приложение VIII към Правилника за длъжностните лица и членове 20—28 от приложение XIII към Правилника за длъжностните лица;

| — | член 31, член 33, параграф 1, членове 34—40 и 43, член 44, първа алинея, членове 99 и 101, член 102, параграф 2 и членове 103—110 и 113—116 от Условията за работа; |
| --- | --- |

—

член 31, член 33, параграф 1, членове 34—40 и 43, член 44, първа алинея, членове 99 и 101, член 102, параграф 2 и членове 103—110 и 113—116 от Условията за работа;

| в) | по отношение на обезщетенията за безработица — членове 28а и 96 от Условията за работа; |
| --- | --- |

в)

по отношение на обезщетенията за безработица — членове 28а и 96 от Условията за работа;

| г) | по отношение на възстановяването на суми, които са били нeоснователно платени съгласно разпоредбите, посочени в букви а)—в) от настоящия параграф:






  — | член 85 от Правилника за длъжностните лица и член 46 от приложение VIII към Правилника за длъжностните лица; |
| --- | --- | --- |

г)

по отношение на възстановяването на суми, които са били нeоснователно платени съгласно разпоредбите, посочени в букви а)—в) от настоящия параграф:

—

член 85 от Правилника за длъжностните лица и член 46 от приложение VIII към Правилника за длъжностните лица;

| — | член 44, втора алинея, член 45, член 114, параграф 2 и член 116 от Условията за работа. |
| --- | --- |

—

член 44, втора алинея, член 45, член 114, параграф 2 и член 116 от Условията за работа.

2.   До 31 декември 2021 г. PMO уведомява органа по назначаване или органа, оправомощен да сключва договори, на Съвета за всяка жалба, получена съгласно член 90, параграф 2 от Правилника за длъжностните лица или членове 46 и 117 от Условията за работа, срещу решение, отнасящо се до член на персонала на ГСС, което е взето съгласно параграф 1, буква а) от настоящия член, и предоставя информация относно отговора, който възнамерява да даде. Ако в отделни случаи органът по назначаване или органът, оправомощен да сключва договори, на Съвета поиска това, РМО се отказва от упражняването на правомощията, делегирани съгласно параграф 1 от настоящия член, като органът по назначаване или органът, оправомощен да сключва договори, на Съвета упражняват своите правомощия в такива случаи.

Член 2

Настоящото решение влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Съставено в Брюксел на 13 май 2019 година.

За Съвета

Председател

F. MOGHERINI

---

(1)  
  ОВ L 56, 4.3.1968 г., стр. 1.

1

(2)  
  ОВ L 39, 16.2.2017 г., стр. 4.

2

---

| 17.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 129/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 129/5

---

РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2019/793 НА КОМИСИЯТА

от 16 май 2019 година

за изменение на приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС относно мерките за контрол на здравето на животните във връзка с африканската чума по свинете в някои държави членки

(нотифицирано под номер С(2019) 3797)

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Директива 89/662/ЕИО на Съвета от 11 декември 1989 г. относно ветеринарните проверки по отношение на търговията вътре в Общността с оглед доизграждането на вътрешния пазар (1), и по-специално член 9, параграф 4 от нея,

като взе предвид Директива 90/425/ЕИО на Съвета от 26 юни 1990 г. относно ветеринарните проверки, приложими при търговията в Съюза с определени видове живи животни и продукти с оглед завършване на изграждането на вътрешния пазар (2), и по-специално член 10, параграф 4 от нея,

като взе предвид Директива 2002/99/EО на Съвета от 16 декември 2002 г. за установяване на ветеринарно-санитарни правила, регулиращи производството, преработката, разпространението и пускането на пазара на продукти от животински произход за консумация от човека (3), и по-специално член 4, параграф 3 от нея,

като има предвид, че:

| (1) | С Решение за изпълнение 2014/709/ЕС на Комисията (4) се определят мерки за контрол на здравето на животните във връзка с африканската чума по свинете в някои държави членки, където са били потвърдени случаи на болестта при домашни или диви свине („засегнатите държави членки“). В части I—IV от приложението към посоченото решение за изпълнение се изброяват определени области в засегнатите държави членки, разграничени в зависимост от степента на риска въз основа на епидемиологичната обстановка по отношение на тази болест, и се определят техните граници. Приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС е изменяно неколкократно, за да бъдат взети предвид промените в епидемиологичната обстановка във връзка с африканската чума по свинете в Съюза, които е необходимо да бъдат отразени в посоченото приложение. Приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС бе последно изменено с Решение за изпълнение (ЕС) 2019/666 на Комисията (5) след случаи на африканска чума по свинете в Румъния. |
| --- | --- |

(1)

С Решение за изпълнение 2014/709/ЕС на Комисията (4) се определят мерки за контрол на здравето на животните във връзка с африканската чума по свинете в някои държави членки, където са били потвърдени случаи на болестта при домашни или диви свине („засегнатите държави членки“). В части I—IV от приложението към посоченото решение за изпълнение се изброяват определени области в засегнатите държави членки, разграничени в зависимост от степента на риска въз основа на епидемиологичната обстановка по отношение на тази болест, и се определят техните граници. Приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС е изменяно неколкократно, за да бъдат взети предвид промените в епидемиологичната обстановка във връзка с африканската чума по свинете в Съюза, които е необходимо да бъдат отразени в посоченото приложение. Приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС бе последно изменено с Решение за изпълнение (ЕС) 2019/666 на Комисията (5) след случаи на африканска чума по свинете в Румъния.

| (2) | Рискът от разпространение на африканската чума по свинете при дивите животни е свързан с естествено бавното разпространение на болестта сред популациите от диви свине, а също и с дейността на човека, както е видно от последните промени в епидемиологичната обстановка в Съюза във връзка с тази болест и е документирано от Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) в научното становище на Експертната група по въпросите на здравето на животните и хуманното отношение към тях, публикувано на 14 юли 2015 г.; в научния доклад на ЕОБХ относно епидемиологичния анализ на африканската чума по свинете в прибалтийските държави и в Полша, публикуван на 23 март 2017 г.; в научния доклад на ЕОБХ относно епидемиологичния анализ на африканската чума по свинете в прибалтийските държави и в Полша, публикуван на 8 ноември 2017 г.; и в научния доклад на ЕОБХ относно епидемиологичния анализ на африканската чума по свинете в Европейския съюз, публикуван на 29 ноември 2018 г. (6). |
| --- | --- |

(2)

Рискът от разпространение на африканската чума по свинете при дивите животни е свързан с естествено бавното разпространение на болестта сред популациите от диви свине, а също и с дейността на човека, както е видно от последните промени в епидемиологичната обстановка в Съюза във връзка с тази болест и е документирано от Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) в научното становище на Експертната група по въпросите на здравето на животните и хуманното отношение към тях, публикувано на 14 юли 2015 г.; в научния доклад на ЕОБХ относно епидемиологичния анализ на африканската чума по свинете в прибалтийските държави и в Полша, публикуван на 23 март 2017 г.; в научния доклад на ЕОБХ относно епидемиологичния анализ на африканската чума по свинете в прибалтийските държави и в Полша, публикуван на 8 ноември 2017 г.; и в научния доклад на ЕОБХ относно епидемиологичния анализ на африканската чума по свинете в Европейския съюз, публикуван на 29 ноември 2018 г. (6).

| (3) | С Директива 2002/60/ЕО на Съвета (7) се определят минималните мерки на Съюза, които да бъдат предприети за борба с африканската чума по свинете. По-специално, с член 9 от Директива 2002/60/ЕО се предвижда въвеждането на защитна и надзорна зона, когато болестта африканска чума по свинете е официално потвърдена за свине от даден свиневъден обект, а с членове 10 и 11 от същата директива се определят мерките, които трябва да бъдат предприети в защитните и надзорните зони, за да се предотврати разпространението на болестта. Освен това с член 15 от Директива 2002/60/ЕО се предвиждат мерки, които да се предприемат, когато бъде потвърдена болестта африканска чума по свинете при диви свине, включително поставяне под официален надзор на свиневъдните обекти в определената заразена област. Натрупаният наскоро опит показа, че мерките, определени в Директива 2002/60/ЕО, са ефективни при ограничаването на разпространението на тази болест, и по-специално мерките за почистване и дезинфекция на заразените свиневъдни обекти, както и мерките, свързани с ликвидирането на болестта при популацията от диви свине. |
| --- | --- |

(3)

С Директива 2002/60/ЕО на Съвета (7) се определят минималните мерки на Съюза, които да бъдат предприети за борба с африканската чума по свинете. По-специално, с член 9 от Директива 2002/60/ЕО се предвижда въвеждането на защитна и надзорна зона, когато болестта африканска чума по свинете е официално потвърдена за свине от даден свиневъден обект, а с членове 10 и 11 от същата директива се определят мерките, които трябва да бъдат предприети в защитните и надзорните зони, за да се предотврати разпространението на болестта. Освен това с член 15 от Директива 2002/60/ЕО се предвиждат мерки, които да се предприемат, когато бъде потвърдена болестта африканска чума по свинете при диви свине, включително поставяне под официален надзор на свиневъдните обекти в определената заразена област. Натрупаният наскоро опит показа, че мерките, определени в Директива 2002/60/ЕО, са ефективни при ограничаването на разпространението на тази болест, и по-специално мерките за почистване и дезинфекция на заразените свиневъдни обекти, както и мерките, свързани с ликвидирането на болестта при популацията от диви свине.

| (4) | Като се отчита ефективността на мерките, прилагани в държавите членки в съответствие с Директива 2002/60/ЕО, и по-специално на мерките, предвидени в член 10, параграф 4, буква б), член 10, параграф 5 и член 15 от нея, както и в съответствие с мерките за намаляване на риска по отношение на африканската чума по свинете, посочени в Здравния кодекс за сухоземните животни на Световната организация за здравеопазване на животните, някои области в окръзите Lubaczowski, Gołdapski и Olecki в Полша, понастоящем изброени в част III от приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС, сега следва да бъдат включени в част I и част II от посоченото приложение с оглед на обезлюдяването на всички стопанства с нетърговска цел с ниска биологична сигурност в тази област, както и изтичането на срока от три месеца от датата на окончателното почистване и дезинфекция на заразените свиневъдни обекти. Предвид факта, че в част III от приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС са изброени областите, в които епидемиологичната обстановка все още е нестабилна и доста динамична, когато се извършват изменения на вписванията за областите, включени в посочената част, трябва винаги да се обръща специално внимание на въздействието върху околните области. |
| --- | --- |

(4)

Като се отчита ефективността на мерките, прилагани в държавите членки в съответствие с Директива 2002/60/ЕО, и по-специално на мерките, предвидени в член 10, параграф 4, буква б), член 10, параграф 5 и член 15 от нея, както и в съответствие с мерките за намаляване на риска по отношение на африканската чума по свинете, посочени в Здравния кодекс за сухоземните животни на Световната организация за здравеопазване на животните, някои области в окръзите Lubaczowski, Gołdapski и Olecki в Полша, понастоящем изброени в част III от приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС, сега следва да бъдат включени в част I и част II от посоченото приложение с оглед на обезлюдяването на всички стопанства с нетърговска цел с ниска биологична сигурност в тази област, както и изтичането на срока от три месеца от датата на окончателното почистване и дезинфекция на заразените свиневъдни обекти. Предвид факта, че в част III от приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС са изброени областите, в които епидемиологичната обстановка все още е нестабилна и доста динамична, когато се извършват изменения на вписванията за областите, включени в посочената част, трябва винаги да се обръща специално внимание на въздействието върху околните области.

| (5) | Освен това, като се отчита ефективността на мерките, прилагани в Полша в съответствие с Директива 2002/60/ЕО, и по-специално на мерките, предвидени в член 15 от нея, както и в съответствие с мерките за намаляване на риска по отношение на африканската чума по свинете, посочени в Здравния кодекс за сухоземните животни на Световната организация за здравеопазване на животните, някои области в окръзите Zambrowski и Łomżyński в Полша, понастоящем включени в част II от приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС, сега следва да бъдат включени в част I от същото приложение, с оглед на благоприятната епидемиологична обстановка по отношение на болестта в посочените области. |
| --- | --- |

(5)

Освен това, като се отчита ефективността на мерките, прилагани в Полша в съответствие с Директива 2002/60/ЕО, и по-специално на мерките, предвидени в член 15 от нея, както и в съответствие с мерките за намаляване на риска по отношение на африканската чума по свинете, посочени в Здравния кодекс за сухоземните животни на Световната организация за здравеопазване на животните, някои области в окръзите Zambrowski и Łomżyński в Полша, понастоящем включени в част II от приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС, сега следва да бъдат включени в част I от същото приложение, с оглед на благоприятната епидемиологична обстановка по отношение на болестта в посочените области.

| (6) | След датата на приемане на Решение за изпълнение (ЕС) 2019/666 бяха констатирани още случаи на африканска чума по свинете при диви свине в Полша и Унгария, които също трябва да бъдат отразени в приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС. |
| --- | --- |

(6)

След датата на приемане на Решение за изпълнение (ЕС) 2019/666 бяха констатирани още случаи на африканска чума по свинете при диви свине в Полша и Унгария, които също трябва да бъдат отразени в приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС.

| (7) | През април 2019 г. бяха констатирани няколко случая на африканска чума по свинете при диви свине в окръзите Garwoliński и Krasnostawski в Полша в близост до области, включени в част I от приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС. Тези случаи на африканска чума по свинете при диви свине представляват повишено ниво на риска, което следва да бъде отразено в посоченото приложение. Поради това тези области в Полша, засегнати от африканската чума по свинете, следва да бъдат включени в списъка в част II от приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС вместо в част I от него. |
| --- | --- |

(7)

През април 2019 г. бяха констатирани няколко случая на африканска чума по свинете при диви свине в окръзите Garwoliński и Krasnostawski в Полша в близост до области, включени в част I от приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС. Тези случаи на африканска чума по свинете при диви свине представляват повишено ниво на риска, което следва да бъде отразено в посоченото приложение. Поради това тези области в Полша, засегнати от африканската чума по свинете, следва да бъдат включени в списъка в част II от приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС вместо в част I от него.

| (8) | През април 2019 г. бяха отчетени няколко случая на африканска чума по свинете при диви свине в провинция Hajdú-Bihar в Унгария в област, включена в част I от приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС. Тези случаи на африканска чума по свинете при диви свине представляват повишено ниво на риска, което следва да бъде отразено в посоченото приложение. Поради това тази област в Унгария, засегната от африканската чума по свинете, следва да бъде включена в списъка в част II от приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС вместо в част I от него. |
| --- | --- |

(8)

През април 2019 г. бяха отчетени няколко случая на африканска чума по свинете при диви свине в провинция Hajdú-Bihar в Унгария в област, включена в част I от приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС. Тези случаи на африканска чума по свинете при диви свине представляват повишено ниво на риска, което следва да бъде отразено в посоченото приложение. Поради това тази област в Унгария, засегната от африканската чума по свинете, следва да бъде включена в списъка в част II от приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС вместо в част I от него.

| (9) | С цел да бъдат взети под внимание най-актуалните промени на епидемиологичната обстановка по отношение на африканската чума по свинете в Съюза и да се предприемат изпреварващи мерки за ограничаване на рисковете, свързани с разпространението на болестта, следва да се определят границите на нови, достатъчно големи по обхват, области в Полша и Унгария, които са изложени на повишен риск, и те да бъдат надлежно включени в части I и II от приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС. Поради това приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС следва да бъде съответно изменено. |
| --- | --- |

(9)

С цел да бъдат взети под внимание най-актуалните промени на епидемиологичната обстановка по отношение на африканската чума по свинете в Съюза и да се предприемат изпреварващи мерки за ограничаване на рисковете, свързани с разпространението на болестта, следва да се определят границите на нови, достатъчно големи по обхват, области в Полша и Унгария, които са изложени на повишен риск, и те да бъдат надлежно включени в части I и II от приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС. Поради това приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС следва да бъде съответно изменено.

| (10) | Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по растенията, животните, храните и фуражите, |
| --- | --- |

(10)

Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по растенията, животните, храните и фуражите,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС се заменя с текста на приложението към настоящото решение.

Член 2

Адресати на настоящото решение са държавите членки.

Съставено в Брюксел на 16 май 2019 година.

За Комисията

Vytenis ANDRIUKAITIS

Член на Комисията

---

(1)  
  ОВ L 395, 30.12.1989 г., стр. 13.

1

(2)  
  ОВ L 224, 18.8.1990 г., стр. 29.

2

(3)  
  ОВ L 18, 23.1.2003 г., стр. 11.

3

(4)  Решение за изпълнение 2014/709/ЕС на Комисията от 9 октомври 2014 г. относно мерките за контрол на здравето на животните във връзка с африканската чума по свинете в някои държави членки и за отмяна на Решение за изпълнение 2014/178/ЕС (ОВ L 295, 11.10.2014 г., стр. 63).

4

(5)  Решение за изпълнение (ЕС) 2019/666 на Комисията от 25 април 2019 г. за изменение на приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС относно мерките за контрол на здравето на животните във връзка с африканската чума по свинете в някои държави членки (ОВ L 112, 26.4.2019 г., стр. 47).

5

(6)  EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ), 2015;13(7):4163; EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ), 2017;15(3):4732; EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ), 2017;15(11):5068; EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ), 2018;16(11):5494.

6

(7)  Директива 2002/60/ЕО на Съвета от 27 юни 2002 година за определяне на специфични разпоредби за борба с африканската чума по свинете и за отмяна на Директива 92/119/EИО относно болестта на Тешен и африканската чума по свинете (ОВ L 192, 20.7.2002 г., стр. 27).

7

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Приложението към Решение за изпълнение 2014/709/ЕС се заменя със следното:

„ПРИЛОЖЕНИЕ

ЧАСТ I

1.   Белгия

Следните области в Белгия:

in Luxembourg province:

| — | областта е очертана по посока на часовниковата стрелка: |
| --- | --- |

—

областта е очертана по посока на часовниковата стрелка:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d'Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d'Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d'en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d'en-Bas,

| — | Rue Sous l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l'Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy,Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy,Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| — | Rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Motte,

| — | La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   България

Следните области в България:

| във Варна цялата област с изключение на селата, обхванати в част II; |
| --- |

във Варна цялата област с изключение на селата, обхванати в част II;

| в област Силистра:





  цялата община Главиница, |
| --- |

в област Силистра:

цялата община Главиница,

| цялата община Тутракан, |
| --- |

цялата община Тутракан,

| в община Дулово:





  Боил, |
| --- |

в община Дулово:

Боил,

| Вокил, |
| --- |

Вокил,

| Грънчарово, |
| --- |

Грънчарово,

| Долец, |
| --- |

Долец,

| Овен, |
| --- |

Овен,

| Окорш, |
| --- |

Окорш,

| Орешене, |
| --- |

Орешене,

| Паисиево, |
| --- |

Паисиево,

| Правда, |
| --- |

Правда,

| Прохлада, |
| --- |

Прохлада,

| Руйно, |
| --- |

Руйно,

| Секулово, |
| --- |

Секулово,

| Скала, |
| --- |

Скала,

| Яребица, |
| --- |

Яребица,

| в община Ситово:





  Босна, |
| --- |

в община Ситово:

Босна,

| Гарван, |
| --- |

Гарван,

| Ирник, |
| --- |

Ирник,

| Искра, |
| --- |

Искра,

| Нова Попина, |
| --- |

Нова Попина,

| Поляна, |
| --- |

Поляна,

| Попина, |
| --- |

Попина,

| Ситово, |
| --- |

Ситово,

| Ястребна, |
| --- |

Ястребна,

| в община Силистра:





  Ветрен, |
| --- |

в община Силистра:

Ветрен,

| в област Добрич:





  цялата община Балчик, |
| --- |

в област Добрич:

цялата община Балчик,

| цялата община Генерал Тошево, |
| --- |

цялата община Генерал Тошево,

| цялата община Добрич, |
| --- |

цялата община Добрич,

| цялата община Добрич—селска (Добричка), |
| --- |

цялата община Добрич—селска (Добричка),

| в община Крушари:





  Северняк, |
| --- |

в община Крушари:

Северняк,

| Абрит, |
| --- |

Абрит,

| Добрин, |
| --- |

Добрин,

| Александрия, |
| --- |

Александрия,

| Полковник Дяково, |
| --- |

Полковник Дяково,

| Поручик Кърджиево, |
| --- |

Поручик Кърджиево,

| Загорци, |
| --- |

Загорци,

| Земенци, |
| --- |

Земенци,

| Коритен, |
| --- |

Коритен,

| Крушари, |
| --- |

Крушари,

| Бистрец, |
| --- |

Бистрец,

| Ефрейтор Бакалово, |
| --- |

Ефрейтор Бакалово,

| Телериг, |
| --- |

Телериг,

| Лозенец, |
| --- |

Лозенец,

| Крушари, |
| --- |

Крушари,

| Северняк, |
| --- |

Северняк,

| Северци, |
| --- |

Северци,

| в община Каварна:





  Крупен, |
| --- |

в община Каварна:

Крупен,

| Белгун, |
| --- |

Белгун,

| Било, |
| --- |

Било,

| Септемврийци, |
| --- |

Септемврийци,

| Травник, |
| --- |

Травник,

| цялата община Тервел, с изключение на Брестница и Коларци, |
| --- |

цялата община Тервел, с изключение на Брестница и Коларци,

| в област Русе:





  в община Сливо поле:





  Бабово, |
| --- |

в област Русе:

в община Сливо поле:

Бабово,

| Бръшлен, |
| --- |

Бръшлен,

| Голямо Враново, |
| --- |

Голямо Враново,

| Малко Враново, |
| --- |

Малко Враново,

| Ряхово, |
| --- |

Ряхово,

| Сливо поле, |
| --- |

Сливо поле,

| Борисово, |
| --- |

Борисово,

| в община Русе:





  Сандрово, |
| --- |

в община Русе:

Сандрово,

| Просена, |
| --- |

Просена,

| Николово, |
| --- |

Николово,

| Мартен, |
| --- |

Мартен,

| Долно Абланово, |
| --- |

Долно Абланово,

| Русе, |
| --- |

Русе,

| Червена вода, |
| --- |

Червена вода,

| Басарбово, |
| --- |

Басарбово,

| в община Иваново:





  Красен, |
| --- |

в община Иваново:

Красен,

| Божичен, |
| --- |

Божичен,

| Пиргово, |
| --- |

Пиргово,

| Мечка, |
| --- |

Мечка,

| Тръстеник, |
| --- |

Тръстеник,

| в община Борово:





  Батин, |
| --- |

в община Борово:

Батин,

| Горно Абланово, |
| --- |

Горно Абланово,

| Екзарх Йосиф, |
| --- |

Екзарх Йосиф,

| Обретеник, |
| --- |

Обретеник,

| Батин, |
| --- |

Батин,

| в община Ценово:





  Кривина, |
| --- |

в община Ценово:

Кривина,

| Беляново, |
| --- |

Беляново,

| Новград, |
| --- |

Новград,

| Джулюница, |
| --- |

Джулюница,

| Белцов, |
| --- |

Белцов,

| Ценово, |
| --- |

Ценово,

| Пиперково, |
| --- |

Пиперково,

| Караманово, |
| --- |

Караманово,

| в област Велико Търново:





  в община Свищов:





  Совата, |
| --- |

в област Велико Търново:

в община Свищов:

Совата,

| Вардим, |
| --- |

Вардим,

| Свищов, |
| --- |

Свищов,

| Царевец, |
| --- |

Царевец,

| Българско Сливово, |
| --- |

Българско Сливово,

| Ореш, |
| --- |

Ореш,

| в област Плевен:





  в община Белене:





  Деков, |
| --- |

в област Плевен:

в община Белене:

Деков,

| Белене, |
| --- |

Белене,

| Кулина вода, |
| --- |

Кулина вода,

| Бяла вода, |
| --- |

Бяла вода,

| в община Никопол:





  Лозица, |
| --- |

в община Никопол:

Лозица,

| Драгаш войвода, |
| --- |

Драгаш войвода,

| Любеново, |
| --- |

Любеново,

| Никопол, |
| --- |

Никопол,

| Дебово, |
| --- |

Дебово,

| Евлогиево, |
| --- |

Евлогиево,

| Муселиево, |
| --- |

Муселиево,

| Жернов, |
| --- |

Жернов,

| Черковица, |
| --- |

Черковица,

| в община Гулянци:





  Сомовит, |
| --- |

в община Гулянци:

Сомовит,

| Долни вит, |
| --- |

Долни вит,

| Милковица, |
| --- |

Милковица,

| Шияково, |
| --- |

Шияково,

| Ленково, |
| --- |

Ленково,

| Крета, |
| --- |

Крета,

| Гулянци, |
| --- |

Гулянци,

| Брест, |
| --- |

Брест,

| Дъбован, |
| --- |

Дъбован,

| Загражден, |
| --- |

Загражден,

| Гиген, |
| --- |

Гиген,

| Искър, |
| --- |

Искър,

| в община Долна Митрополия:





  Комарево, |
| --- |

в община Долна Митрополия:

Комарево,

| Байкал, |
| --- |

Байкал,

| Славовица, |
| --- |

Славовица,

| Брегаре, |
| --- |

Брегаре,

| Ореховица, |
| --- |

Ореховица,

| Крушовене, |
| --- |

Крушовене,

| Ставерци, |
| --- |

Ставерци,

| Гостиля, |
| --- |

Гостиля,

| в област Враца:





  в община Оряхово:





  Долни Вадин, |
| --- |

в област Враца:

в община Оряхово:

Долни Вадин,

| Горни Вадин, |
| --- |

Горни Вадин,

| Остров, |
| --- |

Остров,

| Галово, |
| --- |

Галово,

| Лесковец, |
| --- |

Лесковец,

| Селановци, |
| --- |

Селановци,

| Оряхово, |
| --- |

Оряхово,

| в община Мизия:





  Сараево, |
| --- |

в община Мизия:

Сараево,

| Мизия, |
| --- |

Мизия,

| Войводово, |
| --- |

Войводово,

| Софрониево, |
| --- |

Софрониево,

| в община Козлодуй:





  Хърлец, |
| --- |

в община Козлодуй:

Хърлец,

| Гложене, |
| --- |

Гложене,

| Бутан, |
| --- |

Бутан,

| Козлодуй, |
| --- |

Козлодуй,

| в област Монтана:





  в община Вълчедръм:





  Долни Цибър, |
| --- |

в област Монтана:

в община Вълчедръм:

Долни Цибър,

| Горни Цибър, |
| --- |

Горни Цибър,

| Игнатово, |
| --- |

Игнатово,

| Златия, |
| --- |

Златия,

| Разград, |
| --- |

Разград,

| Ботево, |
| --- |

Ботево,

| Вълчедръм, |
| --- |

Вълчедръм,

| Мокреш, |
| --- |

Мокреш,

| в община Лом:





  Ковачица, |
| --- |

в община Лом:

Ковачица,

| Станево, |
| --- |

Станево,

| Лом, |
| --- |

Лом,

| Замфир, |
| --- |

Замфир,

| Долно Линево, |
| --- |

Долно Линево,

| Трайково, |
| --- |

Трайково,

| Сталийска махала, |
| --- |

Сталийска махала,

| Орсоя, |
| --- |

Орсоя,

| Сливата, |
| --- |

Сливата,

| Добри дол, |
| --- |

Добри дол,

| в община Брусарци:





  Василовци, |
| --- |

в община Брусарци:

Василовци,

| Дондуково, |
| --- |

Дондуково,

| в област Видин:





  в община Ружинци:





  Динково, |
| --- |

в област Видин:

в община Ружинци:

Динково,

| Тополовец, |
| --- |

Тополовец,

| Дреновец, |
| --- |

Дреновец,

| в община Димово:





  Арчар, |
| --- |

в община Димово:

Арчар,

| Септемврийци, |
| --- |

Септемврийци,

| Ярловица, |
| --- |

Ярловица,

| Воднянци, |
| --- |

Воднянци,

| Шипот, |
| --- |

Шипот,

| Извор, |
| --- |

Извор,

| Мали Дреновец, |
| --- |

Мали Дреновец,

| Лагошевци, |
| --- |

Лагошевци,

| Държаница, |
| --- |

Държаница,

| в община Видин:





  Въртоп, |
| --- |

в община Видин:

Въртоп,

| Ботево, |
| --- |

Ботево,

| Гайтанци, |
| --- |

Гайтанци,

| Цар Симеоново, |
| --- |

Цар Симеоново,

| Ивановци, |
| --- |

Ивановци,

| Жеглица, |
| --- |

Жеглица,

| Синаговци, |
| --- |

Синаговци,

| Дунавци, |
| --- |

Дунавци,

| Буковец, |
| --- |

Буковец,

| Бела Рада, |
| --- |

Бела Рада,

| Слана бара, |
| --- |

Слана бара,

| Новоселци, |
| --- |

Новоселци,

| Рупци, |
| --- |

Рупци,

| Акациево, |
| --- |

Акациево,

| Видин, |
| --- |

Видин,

| Иново, |
| --- |

Иново,

| Капитановци, |
| --- |

Капитановци,

| Покрайна, |
| --- |

Покрайна,

| Антимово, |
| --- |

Антимово,

| Кутово, |
| --- |

Кутово,

| Сланотрън, |
| --- |

Сланотрън,

| Кошава, |
| --- |

Кошава,

| Гомотарци. |
| --- |

Гомотарци.

3.   Естония

Следните области в Естония:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Унгария

Следните области в Унгария:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Латвия

Следните области в Латвия:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Литва

Следните области в Литва:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Полша

Следните области в Полша:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na wschód i na południe od granicy powiatu miejskiego Elbląg i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskiego Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na wschód i na południe od granicy powiatu miejskiego Elbląg i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskiego Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski; |
| --- |

powiat zambrowski;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaskipołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaskipołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Głusk, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Głusk, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Sułów, część gminy Szczebrzeszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Szczebrzesyzn i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Sułów, część gminy Szczebrzeszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Szczebrzesyzn i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| miasto Świdnik w powiecie świdnickim; |
| --- |

miasto Świdnik w powiecie świdnickim;

| gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  powiat lubaczowski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat lubaczowski,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Румъния

Следните области в Румъния:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

ЧАСТ II

1.   Белгия

Следните области в Белгия:

in Luxembourg province:

| — | областта е очертана по посока на часовниковата стрелка: |
| --- | --- |

—

областта е очертана по посока на часовниковата стрелка:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| — | La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau,

| — | La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord,

| — | La rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l'Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   България

Следните области в България:

| в област Варна:





  в община Белослав:





  Разделна, |
| --- |

в област Варна:

в община Белослав:

Разделна,

| в община Девня:





  Девня, |
| --- |

в община Девня:

Девня,

| Повеляново, |
| --- |

Повеляново,

| Падина, |
| --- |

Падина,

| в община Ветрино:





  Габърница, |
| --- |

в община Ветрино:

Габърница,

| в община Провадия:





  Староселец, |
| --- |

в община Провадия:

Староселец,

| Петров дол, |
| --- |

Петров дол,

| Провадия, |
| --- |

Провадия,

| Добрина, |
| --- |

Добрина,

| Манастир, |
| --- |

Манастир,

| Житница, |
| --- |

Житница,

| Тутраканци, |
| --- |

Тутраканци,

| Бозвелийско, |
| --- |

Бозвелийско,

| Бързица, |
| --- |

Бързица,

| Чайка, |
| --- |

Чайка,

| в община Аврен:





  Тръстиково, |
| --- |

в община Аврен:

Тръстиково,

| Синдел, |
| --- |

Синдел,

| Аврен, |
| --- |

Аврен,

| Казашка река, |
| --- |

Казашка река,

| Юнак, |
| --- |

Юнак,

| Царевци, |
| --- |

Царевци,

| Дъбравино, |
| --- |

Дъбравино,

| в община Дългопол:





  Цонево, |
| --- |

в община Дългопол:

Цонево,

| Величково, |
| --- |

Величково,

| в община Долни чифлик:





  Нова Шипка, |
| --- |

в община Долни чифлик:

Нова Шипка,

| Горен чифлик, |
| --- |

Горен чифлик,

| Пчелник, |
| --- |

Пчелник,

| Венелин, |
| --- |

Венелин,

| в област Силистра:





  в община Кайнарджа:





  Войново, |
| --- |

в област Силистра:

в община Кайнарджа:

Войново,

| Кайнарджа, |
| --- |

Кайнарджа,

| Краново, |
| --- |

Краново,

| Зарник, |
| --- |

Зарник,

| Добруджанка, |
| --- |

Добруджанка,

| Голеш, |
| --- |

Голеш,

| Светослав, |
| --- |

Светослав,

| Полковник Чолаково, |
| --- |

Полковник Чолаково,

| Каменци, |
| --- |

Каменци,

| Господиново, |
| --- |

Господиново,

| Давидово, |
| --- |

Давидово,

| Средище, |
| --- |

Средище,

| Стрелково, |
| --- |

Стрелково,

| Попрусаново, |
| --- |

Попрусаново,

| Посев, |
| --- |

Посев,

| в община Алфатар:





  Алфатар, |
| --- |

в община Алфатар:

Алфатар,

| Алеково, |
| --- |

Алеково,

| Бистра, |
| --- |

Бистра,

| Кутловица, |
| --- |

Кутловица,

| Цар Асен, |
| --- |

Цар Асен,

| Чуковец, |
| --- |

Чуковец,

| Васил Левски, |
| --- |

Васил Левски,

| в община Силистра:





  Главан, |
| --- |

в община Силистра:

Главан,

| Силистра, |
| --- |

Силистра,

| Айдемир, |
| --- |

Айдемир,

| Бабук, |
| --- |

Бабук,

| Попкралево, |
| --- |

Попкралево,

| Богорово, |
| --- |

Богорово,

| Брадвари, |
| --- |

Брадвари,

| Срацимир, |
| --- |

Срацимир,

| Българка, |
| --- |

Българка,

| Ценович, |
| --- |

Ценович,

| Сърпово, |
| --- |

Сърпово,

| Сребърна, |
| --- |

Сребърна,

| Смилец, |
| --- |

Смилец,

| Професор Иширково, |
| --- |

Професор Иширково,

| Полковник Ламбриново, |
| --- |

Полковник Ламбриново,

| Калипетрово, |
| --- |

Калипетрово,

| Казимир, |
| --- |

Казимир,

| Йорданово, |
| --- |

Йорданово,

| в община Ситово:





  Добротица, |
| --- |

в община Ситово:

Добротица,

| Любен, |
| --- |

Любен,

| Слатина, |
| --- |

Слатина,

| в община Дулово:





  Върбино, |
| --- |

в община Дулово:

Върбино,

| Полковник Теслаково, |
| --- |

Полковник Теслаково,

| Колобър, |
| --- |

Колобър,

| Козяк, |
| --- |

Козяк,

| Межден, |
| --- |

Межден,

| Черковна |
| --- |

Черковна

| Дулово, |
| --- |

Дулово,

| Раздел, |
| --- |

Раздел,

| Черник, |
| --- |

Черник,

| Поройно, |
| --- |

Поройно,

| Водно, |
| --- |

Водно,

| Златоклас, |
| --- |

Златоклас,

| Чернолик, |
| --- |

Чернолик,

| в област Добрич:





  в община Крушари:





  Капитан Димитрово, |
| --- |

в област Добрич:

в община Крушари:

Капитан Димитрово,

| Огняново, |
| --- |

Огняново,

| Зимница, |
| --- |

Зимница,

| Габер, |
| --- |

Габер,

| в община Добрич—селска:





  Алцек, |
| --- |

в община Добрич—селска:

Алцек,

| Воднянци, |
| --- |

Воднянци,

| Фелдфебел Денково, |
| --- |

Фелдфебел Денково,

| Хитово, |
| --- |

Хитово,

| в община Тервел:





  Брестница, |
| --- |

в община Тервел:

Брестница,

| Коларци, |
| --- |

Коларци,

| Ангеларий, |
| --- |

Ангеларий,

| Балик, |
| --- |

Балик,

| Безмер, |
| --- |

Безмер,

| Божан, |
| --- |

Божан,

| Бонево, |
| --- |

Бонево,

| Войниково, |
| --- |

Войниково,

| Главанци, |
| --- |

Главанци,

| Градница, |
| --- |

Градница,

| Гуслар, |
| --- |

Гуслар,

| Каблешково, |
| --- |

Каблешково,

| Кладенци, |
| --- |

Кладенци,

| Кочмар, |
| --- |

Кочмар,

| Мали извор, |
| --- |

Мали извор,

| Нова Камена, |
| --- |

Нова Камена,

| Оногур, |
| --- |

Оногур,

| Полковник Савово, |
| --- |

Полковник Савово,

| Попгруево, |
| --- |

Попгруево,

| Професор Златарски, |
| --- |

Професор Златарски,

| Сърнец, |
| --- |

Сърнец,

| Тервел, |
| --- |

Тервел,

| Честименско, |
| --- |

Честименско,

| в община Шабла:





  Шабла, |
| --- |

в община Шабла:

Шабла,

| Тюленово, |
| --- |

Тюленово,

| Божаново, |
| --- |

Божаново,

| Горун, |
| --- |

Горун,

| Горичане, |
| --- |

Горичане,

| Пролез, |
| --- |

Пролез,

| Езерец, |
| --- |

Езерец,

| Захари Стояново, |
| --- |

Захари Стояново,

| Ваклино, |
| --- |

Ваклино,

| Граничар, |
| --- |

Граничар,

| Дуранкулак, |
| --- |

Дуранкулак,

| Крапец, |
| --- |

Крапец,

| Смин, |
| --- |

Смин,

| Стаевци, |
| --- |

Стаевци,

| Твърдица, |
| --- |

Твърдица,

| Черноморци, |
| --- |

Черноморци,

| в община Каварна:





  Българево, |
| --- |

в община Каварна:

Българево,

| Божурец, |
| --- |

Божурец,

| Вранино, |
| --- |

Вранино,

| Видно, |
| --- |

Видно,

| Иречек, |
| --- |

Иречек,

| Каварна, |
| --- |

Каварна,

| Камен бряг, |
| --- |

Камен бряг,

| Могилище, |
| --- |

Могилище,

| Нейково, |
| --- |

Нейково,

| Поручик Чунчево, |
| --- |

Поручик Чунчево,

| Раковски, |
| --- |

Раковски,

| Свети Никола, |
| --- |

Свети Никола,

| Селце, |
| --- |

Селце,

| Топола, |
| --- |

Топола,

| Травник, |
| --- |

Травник,

| Хаджи Димитър, |
| --- |

Хаджи Димитър,

| Челопечене. |
| --- |

Челопечене.

3.   Естония

Следните области в Естония:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu област). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu област).

4.   Унгария

Следните области в Унгария:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821 és 552360 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821 és 552360 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Латвия

Следните области в Латвия:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Литва

Следните области в Литва:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Полша

Следните области в Полша:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| powiat lidzbarski, |
| --- |

powiat lidzbarski,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr 92, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr 92, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| powiat garwoliński, |
| --- |

powiat garwoliński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim,

| gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów i Wólka w powiecie lubelskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim,

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gminy Grabowiec, Skierbieszów i Stary Zamość w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Grabowiec, Skierbieszów i Stary Zamość w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim.

8.   Румъния

Следните области в Румъния:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud.

ЧАСТ III

1.   Латвия

Следните области в Латвия:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Литва

Следните области в Литва:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos.

3.   Полша

Следните области в Полша:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

4.   Румъния

Следните области в Румъния:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani. |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani.

ЧАСТ IV

Италия

Следните области в Италия:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

ПРЕПОРЪКИ

| 17.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 129/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 129/37

---

ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2019/794 НА КОМИСИЯТА

от 15 май 2019 година

за координиран план за контрол с цел да се установи разпространението на определени вещества, мигриращи от материали и предмети, предназначени за контакт с храни

(нотифицирано под номер С(2019) 3519)

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 882/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно официалния контрол, провеждан с цел осигуряване на проверка на съответствието със законодателството в областта на фуражите и храните и правилата за опазване здравето на животните и хуманното отношение към животните (1), и по-специално член 53 от него,

след консултация с Постоянния комитет по растенията, животните, храните и фуражите,

като има предвид, че:

| (1) | С член 53 от Регламент (ЕО) No 882/2004 се предоставя правомощие при необходимост да препоръча изпълнението на координирани планове за контрол, организирани ad hoc, по-специално с оглед на установяването на разпространението на опасности във фуражите, в храните и при животните. |
| --- | --- |

(1)

С член 53 от Регламент (ЕО) No 882/2004 се предоставя правомощие при необходимост да препоръча изпълнението на координирани планове за контрол, организирани ad hoc, по-специално с оглед на установяването на разпространението на опасности във фуражите, в храните и при животните.

| (2) | С Регламент (ЕО) No 1935/2004 на Европейския парламент и на Съвета (2) се определят общите изисквания относно безопасността на материалите и предметите, предназначени за контакт с храни („материали, предназначени за контакт с храни“), по-специално по отношение на прехвърлянето в храните на съставки от материалите, предназначени за контакт с храни. Освен това в съответствие с член 5, параграф 1 от посочения регламент са определени специфични мерки за групи материали, предназначени за контакт с храни. По-специално за материалите от пластмаси, предназначени за контакт с храни, в Регламент (ЕС) No 10/2011 на Комисията (3) е съставен списък на разрешените вещества. По отношение на някои от тези разрешени вещества се прилагат също така ограничения, в т.ч. граници на специфична миграция (ГСМ), с които се ограничава тяхната миграция във или върху храните. |
| --- | --- |

(2)

С Регламент (ЕО) No 1935/2004 на Европейския парламент и на Съвета (2) се определят общите изисквания относно безопасността на материалите и предметите, предназначени за контакт с храни („материали, предназначени за контакт с храни“), по-специално по отношение на прехвърлянето в храните на съставки от материалите, предназначени за контакт с храни. Освен това в съответствие с член 5, параграф 1 от посочения регламент са определени специфични мерки за групи материали, предназначени за контакт с храни. По-специално за материалите от пластмаси, предназначени за контакт с храни, в Регламент (ЕС) No 10/2011 на Комисията (3) е съставен списък на разрешените вещества. По отношение на някои от тези разрешени вещества се прилагат също така ограничения, в т.ч. граници на специфична миграция (ГСМ), с които се ограничава тяхната миграция във или върху храните.

| (3) | Съгласно информация от Системата за бързо предупреждение за храни и фуражи (RASFF), подадена в съответствие с член 50 от Регламент (ЕО) No 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета (4), са налице редица случаи на несъответствие във връзка с миграцията на определени вещества от материалите, предназначени за контакт с храни. Към момента обаче наличната информация не е подходяща, за да се определи в достатъчна степен разпространението на тези вещества в храните в резултат на миграция от материалите, предназначени за контакт с храни. |
| --- | --- |

(3)

Съгласно информация от Системата за бързо предупреждение за храни и фуражи (RASFF), подадена в съответствие с член 50 от Регламент (ЕО) No 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета (4), са налице редица случаи на несъответствие във връзка с миграцията на определени вещества от материалите, предназначени за контакт с храни. Към момента обаче наличната информация не е подходяща, за да се определи в достатъчна степен разпространението на тези вещества в храните в резултат на миграция от материалите, предназначени за контакт с храни.

| (4) | Първичните ароматни амини (ПAA) са семейство съединения, някои от които са канцерогенни, докато за други се предполага, че са такива. ПАА могат да се появят в материали, предназначени за контакт с храни, от разрешени вещества или от наличието на онечиствания или на разпадни продукти, както и от употребата на азобагрила за боядисване на материалите. В приложение II към Регламент (ЕС) No 10/2011 се посочва, че ПАА не следва да мигрират от пластмасови материали и предмети в храни или моделни разтвори. В хода на работата на Съвместния изследователски център на Европейската комисия бе установено също така, че ПАА се срещат в цветни хартиени салфетки при концентрации, които са от значение за наблюдението. |
| --- | --- |

(4)

Първичните ароматни амини (ПAA) са семейство съединения, някои от които са канцерогенни, докато за други се предполага, че са такива. ПАА могат да се появят в материали, предназначени за контакт с храни, от разрешени вещества или от наличието на онечиствания или на разпадни продукти, както и от употребата на азобагрила за боядисване на материалите. В приложение II към Регламент (ЕС) No 10/2011 се посочва, че ПАА не следва да мигрират от пластмасови материали и предмети в храни или моделни разтвори. В хода на работата на Съвместния изследователски център на Европейската комисия бе установено също така, че ПАА се срещат в цветни хартиени салфетки при концентрации, които са от значение за наблюдението.

| (5) | Формалдехидът (вещество за МКХ под No 98) е вещество, което е разрешено на равнището на Съюза за употреба при производството на материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни. За него обаче се прилага ГСМ от 15 mg/kg (изразен като общо формалдехид и хексаметилентетрамин). |
| --- | --- |

(5)

Формалдехидът (вещество за МКХ под No 98) е вещество, което е разрешено на равнището на Съюза за употреба при производството на материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни. За него обаче се прилага ГСМ от 15 mg/kg (изразен като общо формалдехид и хексаметилентетрамин).

| (6) | С Регламент (ЕС) No 284/2011 на Комисията (5) се определят специфични условия и подробни процедури за вноса на пластмасови кухненски съдове и прибори от полиамид и меламин с произход или изпратени от Китайската народна република и Хонконг, включително изискване за задължителна физическа проверка от страна на държавите членки на 10 % от пратките. Регламентът бе въведен в резултат на големия брой случаи на несъответствие с изискванията поради освобождаването на високи нива на ПАА от пластмасовите материали от полиамид, предназначени за контакт с храни, и на формалдехид от пластмасовите материали от меламин, предназначени за контакт с храни. |
| --- | --- |

(6)

С Регламент (ЕС) No 284/2011 на Комисията (5) се определят специфични условия и подробни процедури за вноса на пластмасови кухненски съдове и прибори от полиамид и меламин с произход или изпратени от Китайската народна република и Хонконг, включително изискване за задължителна физическа проверка от страна на държавите членки на 10 % от пратките. Регламентът бе въведен в резултат на големия брой случаи на несъответствие с изискванията поради освобождаването на високи нива на ПАА от пластмасовите материали от полиамид, предназначени за контакт с храни, и на формалдехид от пластмасовите материали от меламин, предназначени за контакт с храни.

| (7) | Според неотдавна изготвен анализ на данните, получени въз основа на проверките, извършвани на пункта на внос в Европейския съюз, и докладвани в съответствие с член 9 от Регламент (ЕС) No 284/2011, е налице намаляване на броя на случаите на несъответствие при тези продукти. Данните от RASFF, получени въз основа на анализ на взети от пазара проби обаче показват, че при някои от тези продукти все още е налице несъответствие изискванията. Информацията също така показва, че произходът на тези продукти не е ограничен до Китай и Хонконг. Поради това е целесъобразно освен проверките, извършвани съгласно Регламент (ЕС) No 284/2011, да се извършват допълнителни проверки за нивата на ПАА и на формалдехид. |
| --- | --- |

(7)

Според неотдавна изготвен анализ на данните, получени въз основа на проверките, извършвани на пункта на внос в Европейския съюз, и докладвани в съответствие с член 9 от Регламент (ЕС) No 284/2011, е налице намаляване на броя на случаите на несъответствие при тези продукти. Данните от RASFF, получени въз основа на анализ на взети от пазара проби обаче показват, че при някои от тези продукти все още е налице несъответствие изискванията. Информацията също така показва, че произходът на тези продукти не е ограничен до Китай и Хонконг. Поради това е целесъобразно освен проверките, извършвани съгласно Регламент (ЕС) No 284/2011, да се извършват допълнителни проверки за нивата на ПАА и на формалдехид.

| (8) | Меламинът (вещество за МКХ под No 239) е вещество, което също е разрешено за употреба при производството на материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни, като за него се прилага ГСМ от 2,5 mg/kg. По отношение на пластмасовите кухненски съдове и прибори от меламин бе докладвано за миграция не само на формалдехд, но и на меламин. Ето защо е целесъобразно да се извършват проверки за нивата на миграция на меламин, като се използват същите проби. |
| --- | --- |

(8)

Меламинът (вещество за МКХ под No 239) е вещество, което също е разрешено за употреба при производството на материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни, като за него се прилага ГСМ от 2,5 mg/kg. По отношение на пластмасовите кухненски съдове и прибори от меламин бе докладвано за миграция не само на формалдехд, но и на меламин. Ето защо е целесъобразно да се извършват проверки за нивата на миграция на меламин, като се използват същите проби.

| (9) | Фенолът (вещество за МКХ под No 241) е вещество, което е разрешено за употреба при производството на материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни, като може да се използва и при производството на други видове материали, които влизат в контакт с храни, в т.ч. епоксидни смоли, използвани в лакове и покрития. Въз основа на повторна оценка на Европейския орган за безопасност на храните („Органът“), с Регламент (ЕС) 2015/174 на Комисията (6) за материалите от пластмаси, предназначени за контакт с храни, бе въведена ГСМ от 3 mg/kg. В своето становище Органът намали приемливата дневна доза (ПДД) от 1,5 mg/kg телесна маса на 0,5 mg/kg телесна маса, като отбеляза, че освен материалите, предназначени за контакт с храни, са налице много други източници на експозиция на фенол, които могат да допринесат за достигане на нива на експозиция на равнището на ПДД или над него. Поради това, предвид възможното превишаване на ПДД, е целесъобразно да се извършват проверки за нивата на фенол. |
| --- | --- |

(9)

Фенолът (вещество за МКХ под No 241) е вещество, което е разрешено за употреба при производството на материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни, като може да се използва и при производството на други видове материали, които влизат в контакт с храни, в т.ч. епоксидни смоли, използвани в лакове и покрития. Въз основа на повторна оценка на Европейския орган за безопасност на храните („Органът“), с Регламент (ЕС) 2015/174 на Комисията (6) за материалите от пластмаси, предназначени за контакт с храни, бе въведена ГСМ от 3 mg/kg. В своето становище Органът намали приемливата дневна доза (ПДД) от 1,5 mg/kg телесна маса на 0,5 mg/kg телесна маса, като отбеляза, че освен материалите, предназначени за контакт с храни, са налице много други източници на експозиция на фенол, които могат да допринесат за достигане на нива на експозиция на равнището на ПДД или над него. Поради това, предвид възможното превишаване на ПДД, е целесъобразно да се извършват проверки за нивата на фенол.

| (10) | Веществото 2,2-бис(4-хидроксифенил)пропан вещество за МКХ под No 151), известно като бисфенол А (BPA), е вещество, което е разрешено за употреба като мономер при производството на материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни, но се използва и при производството на други видове материали и предмети, които влизат в контакт с храни, в т.ч. епоксидни смоли, използвани в лакове и покрития. Въз основа на повторна оценка на Органа, който стигна до заключението, че може да бъде въведена по-ниска временна приемлива дневна доза (вПДД) от предишната ПДД, неотдавна с Регламент (ЕС) 2018/213 на Комисията (7) бе въведена нова ГСМ от 0,05 mg/kg за материалите от пластмаси, предназначени за контакт с храни, като тази ГСМ се прилага и за лаковете и покритията. Поради това е целесъобразно да се извършват проверки на тези материали, предназначени за контакт с храни, с цел да се установи дали се спазват нивата на миграция на BPA при определената нова ГСМ. |
| --- | --- |

(10)

Веществото 2,2-бис(4-хидроксифенил)пропан вещество за МКХ под No 151), известно като бисфенол А (BPA), е вещество, което е разрешено за употреба като мономер при производството на материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни, но се използва и при производството на други видове материали и предмети, които влизат в контакт с храни, в т.ч. епоксидни смоли, използвани в лакове и покрития. Въз основа на повторна оценка на Органа, който стигна до заключението, че може да бъде въведена по-ниска временна приемлива дневна доза (вПДД) от предишната ПДД, неотдавна с Регламент (ЕС) 2018/213 на Комисията (7) бе въведена нова ГСМ от 0,05 mg/kg за материалите от пластмаси, предназначени за контакт с храни, като тази ГСМ се прилага и за лаковете и покритията. Поради това е целесъобразно да се извършват проверки на тези материали, предназначени за контакт с храни, с цел да се установи дали се спазват нивата на миграция на BPA при определената нова ГСМ.

| (11) | В материалите, предназначени за контакт с храни, може да се използват или да мигрират от тях не само BPA, а и други бисфеноли. По-специално веществото 4,4′-дихидроксидифенил сулфон, известно като бисфенол S („BPS“, вещество за МКХ под No 154), се използва като мономер при производството на полиетерсулфонова пластмаса и е разрешен за употреба в Съюза при производството на материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни, при ГСМ от 0,05 mg/kg. Не е налице актуална информация за евентуалната му миграция в храните, а информацията за възможната му употреба или миграция от покрити с лаково или друг вид покритие материали, предназначени за контакт с храни, е непълна. Поради това е целесъобразно да се извършват проверки на материалите, от които вероятно BPS мигрира, с цел да се провери разпространението на BPS, мигриращ в храните. |
| --- | --- |

(11)

В материалите, предназначени за контакт с храни, може да се използват или да мигрират от тях не само BPA, а и други бисфеноли. По-специално веществото 4,4′-дихидроксидифенил сулфон, известно като бисфенол S („BPS“, вещество за МКХ под No 154), се използва като мономер при производството на полиетерсулфонова пластмаса и е разрешен за употреба в Съюза при производството на материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни, при ГСМ от 0,05 mg/kg. Не е налице актуална информация за евентуалната му миграция в храните, а информацията за възможната му употреба или миграция от покрити с лаково или друг вид покритие материали, предназначени за контакт с храни, е непълна. Поради това е целесъобразно да се извършват проверки на материалите, от които вероятно BPS мигрира, с цел да се провери разпространението на BPS, мигриращ в храните.

| (12) | Фталатните естери („фталатите“) са група вещества, които намират широко приложение като пластификатори и съставки, използвани с технологична цел. За употреба в материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни, са разрешени пет фталата: дибутилов фталат (DBP, вещество за МКХ под No 157), бензилбутилов фталат (BBP, вещество за МКХ под No 159), бис (2-етилхексилов) фталат (DEHP, вещество за МКХ под No 283), диизононилов фталат (DINP, вещество за МКХ под No 728) и диизодецилов фталат (DIDP, вещество за МКХ под No 729). За тези фталати се прилага групово ограничение при обща граница на специфична миграция — (О)ГСМ, от 60 mg/kg, което се отнася и за редица други вещества. За DBP, BBP и DEHP се прилагат и индивидуални ГСМ, а за DINP и DIDP — групово ограничение от 9 mg/kg. Съгласно предвиденото в приложение XVII към Регламент (ЕО) No 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета (8) за концентрацията на тези пет фталата в продуктите за грижа за детето, и по-специално за хранене, също се прилагат ограничения. В допълнение към резултатите от RASFF, сочещи неспазване на ГСМ, има данни, че фталатите, чиято употреба в материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни, не е разрешена, все още могат да бъдат открити в такива материали и да мигрират в храните. Поради това, предвид възможното несъответствие с изискванията, е целесъобразно да се извършват проверки за нивата на фталатите. |
| --- | --- |

(12)

Фталатните естери („фталатите“) са група вещества, които намират широко приложение като пластификатори и съставки, използвани с технологична цел. За употреба в материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни, са разрешени пет фталата: дибутилов фталат (DBP, вещество за МКХ под No 157), бензилбутилов фталат (BBP, вещество за МКХ под No 159), бис (2-етилхексилов) фталат (DEHP, вещество за МКХ под No 283), диизононилов фталат (DINP, вещество за МКХ под No 728) и диизодецилов фталат (DIDP, вещество за МКХ под No 729). За тези фталати се прилага групово ограничение при обща граница на специфична миграция — (О)ГСМ, от 60 mg/kg, което се отнася и за редица други вещества. За DBP, BBP и DEHP се прилагат и индивидуални ГСМ, а за DINP и DIDP — групово ограничение от 9 mg/kg. Съгласно предвиденото в приложение XVII към Регламент (ЕО) No 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета (8) за концентрацията на тези пет фталата в продуктите за грижа за детето, и по-специално за хранене, също се прилагат ограничения. В допълнение към резултатите от RASFF, сочещи неспазване на ГСМ, има данни, че фталатите, чиято употреба в материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни, не е разрешена, все още могат да бъдат открити в такива материали и да мигрират в храните. Поради това, предвид възможното несъответствие с изискванията, е целесъобразно да се извършват проверки за нивата на фталатите.

| (13) | Освен фталатите като пластификатори в материалите, предназначени за контакт с храни, може да се използват и други, различни от фталати вещества. При производството на материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни, е разрешена употребата на епоксидирано соево масло (ESBO, вещество за МКХ под No 532), диизононилов естер на 1,2 циклохександикарбоксилната киселина (DINCH, вещество за МКХ под No 775) и бис(2-етилхексил)естер на терефталовата киселина (DEHTP или DOTP, вещество за МКХ под No 798), като за тези вещества се прилага груповото ограничение при (О)ГСМ от 60 mg/kg. Освен това за DEHTP и ESBO се прилагат индивидуални ГСМ от 60 mg/kg, с изключение на уплътненията от PVC, използвани за запечатване на стъклени бурканчета с храни за кърмачета и с бебешки храни, предназначени за кърмачета и малки деца, в който случай за ESBO се прилага ГСМ от 30 mg/kg. При предходната работа на държавите членки и Швейцария бяха установени проблеми, свързани със съответствието, във връзка с миграцията на ESBO от капачки за буркани. Тъй като са налице и данни, че DINCH и DEHTP може да бъдат използвани като заместители на фталатите, а информацията за тяхната миграция в храните е малко или липсва, е целесъобразно да се провери разпространението на тези вещества, мигриращи в храните. |
| --- | --- |

(13)

Освен фталатите като пластификатори в материалите, предназначени за контакт с храни, може да се използват и други, различни от фталати вещества. При производството на материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни, е разрешена употребата на епоксидирано соево масло (ESBO, вещество за МКХ под No 532), диизононилов естер на 1,2 циклохександикарбоксилната киселина (DINCH, вещество за МКХ под No 775) и бис(2-етилхексил)естер на терефталовата киселина (DEHTP или DOTP, вещество за МКХ под No 798), като за тези вещества се прилага груповото ограничение при (О)ГСМ от 60 mg/kg. Освен това за DEHTP и ESBO се прилагат индивидуални ГСМ от 60 mg/kg, с изключение на уплътненията от PVC, използвани за запечатване на стъклени бурканчета с храни за кърмачета и с бебешки храни, предназначени за кърмачета и малки деца, в който случай за ESBO се прилага ГСМ от 30 mg/kg. При предходната работа на държавите членки и Швейцария бяха установени проблеми, свързани със съответствието, във връзка с миграцията на ESBO от капачки за буркани. Тъй като са налице и данни, че DINCH и DEHTP може да бъдат използвани като заместители на фталатите, а информацията за тяхната миграция в храните е малко или липсва, е целесъобразно да се провери разпространението на тези вещества, мигриращи в храните.

| (14) | Пер- и полифлуороалкилираните вещества (PFAS) са група съединения, включваща перфлуорооктанова киселина (PFOA) и перфлуорооктансулфонат (PFOS). Поради техните амфифилни свойства тези флуорсъдържащи съединения се използват при производството на покрития, отблъскващи водата и мазнините, като например покритията, използвани в материалите за опаковане на храни на основата на хартия и картон. Съгласно информацията, подадена от някои държави членки, е възможно да са налице опасения относно нивата на тези вещества в материалите за опаковане на основата на хартия и картон с покритие. Освен това, съгласно предвиденото в Регламент (ЕС) 2017/1000 на Комисията (9), считано от 4 юли 2020 г. употребата на PFOA при производството и пускането на пазара на предмети, в т.ч. материали и предмети, предназначени за контакт с храни, се ограничава. Поради това е целесъобразно да се проучи допълнително разпространението на тези вещества в материали, предназначени за контакт с храни. |
| --- | --- |

(14)

Пер- и полифлуороалкилираните вещества (PFAS) са група съединения, включваща перфлуорооктанова киселина (PFOA) и перфлуорооктансулфонат (PFOS). Поради техните амфифилни свойства тези флуорсъдържащи съединения се използват при производството на покрития, отблъскващи водата и мазнините, като например покритията, използвани в материалите за опаковане на храни на основата на хартия и картон. Съгласно информацията, подадена от някои държави членки, е възможно да са налице опасения относно нивата на тези вещества в материалите за опаковане на основата на хартия и картон с покритие. Освен това, съгласно предвиденото в Регламент (ЕС) 2017/1000 на Комисията (9), считано от 4 юли 2020 г. употребата на PFOA при производството и пускането на пазара на предмети, в т.ч. материали и предмети, предназначени за контакт с храни, се ограничава. Поради това е целесъобразно да се проучи допълнително разпространението на тези вещества в материали, предназначени за контакт с храни.

| (15) | Металите и сплавите се използват в материалите и предметите, предназначени за контакт с храни, в т.ч. съдове и прибори за сервиране или за кухня, както и в оборудването за преработка на храни. Въпреки че за металите, мигриращи от материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни, са определени редица ГСМ на равнището на Съюза, информацията от RASFF сочи, че са налице редица случаи на несъответствие при металните съдове и прибори за сервиране или за кухня, установени въз основа на оценка на риска или на специално национално законодателство. Тъй като опасностите, произтичащи от някои метали, като например олово и кадмий, са добре установени, е целесъобразно да се извършват проверки на миграцията на метали в храните и да се изясни в по-голяма степен разпространението на миграцията на металите, включително по-специално от внасяни материали и предмети, предназначени за контакт с храни, както и от традиционни и занаятчийски продукти. |
| --- | --- |

(15)

Металите и сплавите се използват в материалите и предметите, предназначени за контакт с храни, в т.ч. съдове и прибори за сервиране или за кухня, както и в оборудването за преработка на храни. Въпреки че за металите, мигриращи от материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни, са определени редица ГСМ на равнището на Съюза, информацията от RASFF сочи, че са налице редица случаи на несъответствие при металните съдове и прибори за сервиране или за кухня, установени въз основа на оценка на риска или на специално национално законодателство. Тъй като опасностите, произтичащи от някои метали, като например олово и кадмий, са добре установени, е целесъобразно да се извършват проверки на миграцията на метали в храните и да се изясни в по-голяма степен разпространението на миграцията на металите, включително по-специално от внасяни материали и предмети, предназначени за контакт с храни, както и от традиционни и занаятчийски продукти.

| (16) | С цел да се осигури общата инертност и безопасност на материалите от пластмаси, предназначени за контакт с храни, е определена граница на обща миграция (ГОМ), с която да се ограничи отделянето на нелетливи съставки в храните, в т.ч. частици като микровлакната. Тъй като има натиск — от екологични съображения — традиционните пластмасови материали и предмети да бъдат заменени, като пълнители се използват добавки, получени от естествени източници, в комбинация с пластмаси, за да се намали въздействието върху околната среда. За да се провери дали са спазени добрите производствени практики и дали тези материали и предмети от пластмаси, предназначени за контакт с храни, са достатъчно инертни, е целесъобразно да се извършват проверки на общата миграция. |
| --- | --- |

(16)

С цел да се осигури общата инертност и безопасност на материалите от пластмаси, предназначени за контакт с храни, е определена граница на обща миграция (ГОМ), с която да се ограничи отделянето на нелетливи съставки в храните, в т.ч. частици като микровлакната. Тъй като има натиск — от екологични съображения — традиционните пластмасови материали и предмети да бъдат заменени, като пълнители се използват добавки, получени от естествени източници, в комбинация с пластмаси, за да се намали въздействието върху околната среда. За да се провери дали са спазени добрите производствени практики и дали тези материали и предмети от пластмаси, предназначени за контакт с храни, са достатъчно инертни, е целесъобразно да се извършват проверки на общата миграция.

| (17) | С цел да се осигури еднакво прилагане на настоящата препоръка и да се генерират надеждни и сравними резултати от проверките, следва референтната лаборатория на Европейския съюз (РЛЕС) за материали, предназначени за контакт с храни, да оказва при необходимост съдействие на държавите членки при изпълнението на настоящата препоръка. |
| --- | --- |

(17)

С цел да се осигури еднакво прилагане на настоящата препоръка и да се генерират надеждни и сравними резултати от проверките, следва референтната лаборатория на Европейския съюз (РЛЕС) за материали, предназначени за контакт с храни, да оказва при необходимост съдействие на държавите членки при изпълнението на настоящата препоръка.

| (18) | С цел да се осигури максимално количество информация относно разпространението на вещества, мигриращи от материали, предназначени за контакт с храни, държавите членки следва също така да бъдат насърчени да подадат съответните генерирани неотдавна данни преди прилагането на настоящата препоръка. За да се гарантира, че резултатите са надеждни и съгласувани с резултатите, генерирани като част от настоящия план за контрол, следва да бъдат докладвани само резултатите, генерирани при съблюдаване на съответните правила относно вземането на проби от материалите, предназначени за контакт с храни, и относно техния анализ, както и на законодателството относно официалния контрол. |
| --- | --- |

(18)

С цел да се осигури максимално количество информация относно разпространението на вещества, мигриращи от материали, предназначени за контакт с храни, държавите членки следва също така да бъдат насърчени да подадат съответните генерирани неотдавна данни преди прилагането на настоящата препоръка. За да се гарантира, че резултатите са надеждни и съгласувани с резултатите, генерирани като част от настоящия план за контрол, следва да бъдат докладвани само резултатите, генерирани при съблюдаване на съответните правила относно вземането на проби от материалите, предназначени за контакт с храни, и относно техния анализ, както и на законодателството относно официалния контрол.

| (19) | Основната цел на настоящата препоръка е да се установи разпространението на веществата, мигриращи в храните от материали и предмети, предназначени за контакт с храни, или разпространението на веществата в материала или предмета, предназначен за контакт с храни; тя няма за цел да допринесе за разбирането на нивата на експозиция. Ето защо данните следва да бъдат подавани в общ формат, за да се гарантира последователното им съгласуване и събиране. |
| --- | --- |

(19)

Основната цел на настоящата препоръка е да се установи разпространението на веществата, мигриращи в храните от материали и предмети, предназначени за контакт с храни, или разпространението на веществата в материала или предмета, предназначен за контакт с храни; тя няма за цел да допринесе за разбирането на нивата на експозиция. Ето защо данните следва да бъдат подавани в общ формат, за да се гарантира последователното им съгласуване и събиране.

| (20) | Когато е целесъобразно, компетентните органи на държавите членки следва да обмислят предприемането на действия за принудително изпълнение в съответствие с приложимото законодателство и приложимите процедури. |
| --- | --- |

(20)

Когато е целесъобразно, компетентните органи на държавите членки следва да обмислят предприемането на действия за принудително изпълнение в съответствие с приложимото законодателство и приложимите процедури.

| (21) | Събраната в резултат на настоящата препоръка информация за разпространението на тези вещества следва да бъде използвана за определяне на това дали са необходими по-нататъшни действия, по-специално за осигуряването на високо равнище на закрила на здравето на човека и на интересите на потребителите. Такива по-нататъшни действия могат да включват допълнителни мерки за контрол по отношение на веществата от пластмасовите материали, за които съществуват специфични мерки на ЕС. Освен това резултатите могат да допринесат за натрупването на информационен масив, въз основа на който да се разгледат бъдещите приоритети в контекста на оценката на законодателството в областта на материалите, предназначени за контакт с храни, и по-специално по отношение на материалите, за които не съществуват специфични мерки на ЕС. |
| --- | --- |

(21)

Събраната в резултат на настоящата препоръка информация за разпространението на тези вещества следва да бъде използвана за определяне на това дали са необходими по-нататъшни действия, по-специално за осигуряването на високо равнище на закрила на здравето на човека и на интересите на потребителите. Такива по-нататъшни действия могат да включват допълнителни мерки за контрол по отношение на веществата от пластмасовите материали, за които съществуват специфични мерки на ЕС. Освен това резултатите могат да допринесат за натрупването на информационен масив, въз основа на който да се разгледат бъдещите приоритети в контекста на оценката на законодателството в областта на материалите, предназначени за контакт с храни, и по-специално по отношение на материалите, за които не съществуват специфични мерки на ЕС.

| (22) | Изпълнението на този координиран план за контрол не засяга другите видове официален контрол, извършван от държавите членки в рамките на техните национални програми за контрол съгласно предвиденото в член 3 от Регламент (ЕО) No 882/2004, |
| --- | --- |

(22)

Изпълнението на този координиран план за контрол не засяга другите видове официален контрол, извършван от държавите членки в рамките на техните национални програми за контрол съгласно предвиденото в член 3 от Регламент (ЕО) No 882/2004,

ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

| 1. | Държавите членки следва да изпълняват координирания план за контрол по отношение на материалите и предметите, предназначени за контакт с храни, съгласно посоченото в приложението към настоящата препоръка. Препоръчаният в приложението минимален общ брой проби следва да бъде спазван, доколкото е възможно. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Държавите членки следва да докладват резултатите от официалния контрол, извършван в съответствие с приложението. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Държавите членки следва също така да докладват резултатите, генерирани като част от минали проверки, извършени в петгодишния период преди 1 януари 2019 г. Тези проверки следва да се отнасят за вещества във или мигриращи от материали и предмети, предназначени за контакт с храни, по отношение на които се прилага настоящата препоръка, и да са предприети в съответствие с относимото законодателство за материалите и предметите, предназначени за контакт с храни, и за официалния контрол. Резултатите следва да бъдат докладвани в съответствие с приложението. |
| --- | --- |

3.

| 4. | В случай на несъответствие държавите членки следва да обмислят възможността за предприемане на други действия за принудително изпълнение съгласно член 54 от Регламент (ЕО) No 882/2004. Без да се засягат другите изисквания по отношение на докладването, такива действия за принудително изпълнение следва да бъдат докладвани на Комисията в контекста на настоящата препоръка. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Адресати на настоящата препоръка са държавите членки. |
| --- | --- |

5.

Съставено в Брюксел на 15 май 2019 година.

За Комисията

Vytenis ANDRIUKAITIS

Член на Комисията

---

(1)  
  ОВ L 165, 30.4.2004 г., стр. 1.

1

(2)  Регламент (ЕО) No 1935/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 27 октомври 2004 г. относно материалите и предметите, предназначени за контакт с храни, и за отмяна на Директиви 80/590/ЕИО и 89/109/ЕИО (ОВ L 338, 13.11.2004 г., стр. 4).

2

(3)  Регламент (ЕС) No 10/2011 на Комисията от 14 януари 2011 г. относно материалите и предметите от пластмаси, предназначени за контакт с храни (ОВ L 12, 15.1.2011 г., стр. 1).

3

(4)  Регламент (ЕО) No 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2002 г. за установяване на общите принципи и изисквания на законодателството в областта на храните, за създаване на Европейски орган за безопасност на храните и за определяне на процедури относно безопасността на храните (ОВ L 31, 1.2.2002 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 284/2011 на Комисията от 22 март 2011 г. за определяне на специфични условия и подробни процедури за вноса на пластмасови кухненски съдове и прибори от полиамид и меламин с произход или изпратени от Китайската народна република и специалния административен район Хонконг, Китай (ОВ L 77, 23.3.2011 г., стр. 25).

5

(6)  Регламент (ЕС) 2015/174 на Комисията от 5 февруари 2015 г. за изменение и поправка на Регламент (ЕС) No 10/2011 относно материалите и предметите от пластмаси, предназначени за контакт с храни (ОВ L 30, 6.2.2015 г., стр. 2).

6

(7)  Регламент (ЕС) 2018/213 на Комисията от 12 февруари 2018 г. за използването на бисфенол А в лакове и покрития, предназначени за контакт с храни, и за изменение на Регламент (ЕС) No 10/2011 по отношение на употребата на веществото в материали от пластмаси, предназначени за контакт с храни (ОВ L 41, 14.2.2018 г., стр. 6).

7

(8)  Регламент (ЕО) No 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали (REACH), за създаване на Европейска агенция по химикали, за изменение на Директива 1999/45/ЕО и за отмяна на Регламент (ЕИО) No 793/93 на Съвета и Регламент (ЕО) No 1488/94 на Комисията, както и на Директива 76/769/ЕИО на Съвета и директиви 91/155/ЕИО, 93/67/ЕИО, 93/105/ЕО и 2000/21/ЕО на Комисията (ОВ L 396, 30.12.2006 г., стр. 1).

8

(9)  Регламент (ЕС) 2017/1000 на Комисията от 13 юни 2017 г. за изменение на приложение XVII към Регламент (ЕО) No 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета относно регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали (REACH) по отношение на перфлуорооктановата киселина (PFOA), нейните соли и свързаните с PFOA вещества (ОВ L 150, 14.6.2017 г., стр. 14).

9

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

ДЕЙСТВИЯ И ОБХВАТ НА КООРДИНИРАНИЯ ПЛАН ЗА КОНТРОЛ

1.   Цел

Общата цел на плана за контрол е да се установи разпространението на веществата, мигриращи в храните от материали и предмети, предназначени за контакт с храни, или наличието на веществата в материала, предназначен за контакт с храни. Поради това компетентните органи на държавите членки следва да извършват официален контрол, за да установят разпространението на пазара на Европейския съюз с оглед на:

| — | миграцията на целевите вещества от материалите, предназначени за контакт с храни, |
| --- | --- |

—

миграцията на целевите вещества от материалите, предназначени за контакт с храни,

| — | целевите вещества в материалите, предназначени за контакт с храни, |
| --- | --- |

—

целевите вещества в материалите, предназначени за контакт с храни,

| — | общата миграция от материалите от пластмаси, предназначени за контакт с храни. |
| --- | --- |

—

общата миграция от материалите от пластмаси, предназначени за контакт с храни.

2.   Описание на материала за пробите и методика на вземането на проби

В таблицата по-долу са посочени видовете материали, предназначени за контакт с храни, от които следва да бъдат вземани проби, както и веществата, за които следва да се правят изследвания на миграцията от тези материали, предназначени за контакт с храни, с изключение на флуорсъдържащите съединения, за които следва да бъде анализирано количеството в материала.

При вземането на проби следва да бъде включен пунктът на внос на материалите, предназначени за контакт с храни, от трети държави, но държавите членки следва да вземат предвид вече предприетите проверки в съответствие с Регламент (ЕС) No 284/2011. Държавите членки следва също така да извършват проверки на пазара, включително да вземат проби на местата за търговия на едро и за разпространение, за да може да се осигури достъп до достатъчно голяма по размер проба от дадена партида или серия и при необходимост да се улесни предприемането на съответните последващи действия.

Лабораториите, използвани за извършване на анализ на пробите, следва да бъдат лабораториите, определени в съответствие с член 12 от Регламент (ЕО) No 882/2004, подпомагани от националните референтни лаборатории в съответствие с член 33, параграф 2, буква д) от същия регламент. При поискване от националните референтни лаборатории референтната лаборатория на Европейския съюз (РЛЕС) следва да оказва съдействие за изпълнението на настоящата препоръка в съответствие с член 94, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) 2017/625 на Европейския парламент и на Съвета (1).

Ако не е практически възможно да се определи миграцията, като се използва храна или моделен разтвор, разпространението следва да се определи в материала и след това да се направи приблизителна оценка на максималната миграция в храните с помощта на изчисления или моделиране.

| Вещества, за които се извършват изследвания | Материал, предназначен за контакт с храни, от който да бъдат взети проби |
| --- | --- |
| Първични ароматни амини (ПAA) | Пластмасови съдове и прибори за сервиране или за кухня и щамповани материали, предназначени за контакт с храни, в т.ч. хартия и картон |
| Формалдехид и меламин | Пластмасови съдове и прибори за сервиране или за кухня, в т.ч. нестандартни пластмасови съдове и прибори за сервиране или за кухня, примерно чаши за кафе за многократна употреба, в чиято пластмаса са вложени добавки, получени от естествени източници, например бамбук |
| Фенол | Пластмасови съдове и прибори за сервиране или за кухня; покрити с лаково или друг вид покритие материали и щамповани материали за опаковане, предназначени за контакт с храни, от пластмаса и хартия и картон |
| Бисфеноли, в т.ч. BPA и BPS | Поликарбонатна пластмаса (BPA) и пластмаса от полиетерсулфон (BPS); метални опаковки с покритие (напр. консервни кутии, капаци) |
| Фталати и пластификатори без фталати | Пластмасови материали и предмети, по-специално произведените с използване на поливинилхлорид (PVC), като например горещо пресовани листове, гъвкави опаковки и тръбички; средства за затваряне и капаци |
| Флуорсъдържащи съединения | Материали и предмети на основата на хартия и картон, в т.ч. използваните за опаковане на храни от заведения за бързо хранене, на храни за вкъщи и на хлебни изделия и пликове за пуканки за микровълнова фурна |
| Метали | Керамични, емайлирани, стъкловидни и метални съдове и прибори за сервиране или за кухня, в т.ч. занаятчийски и традиционно произвеждани материали и предмети |
| Обща миграция | Нестандартни пластмасови съдове и прибори за сервиране или за кухня, примерно чаши за кафе за многократна употреба, в чиято пластмаса са вложени добавки, получени от естествени източници, например бамбук |

Вещества, за които се извършват изследвания

Материал, предназначен за контакт с храни, от който да бъдат взети проби

Първични ароматни амини (ПAA)

Пластмасови съдове и прибори за сервиране или за кухня и щамповани материали, предназначени за контакт с храни, в т.ч. хартия и картон

Формалдехид и меламин

Пластмасови съдове и прибори за сервиране или за кухня, в т.ч. нестандартни пластмасови съдове и прибори за сервиране или за кухня, примерно чаши за кафе за многократна употреба, в чиято пластмаса са вложени добавки, получени от естествени източници, например бамбук

Фенол

Пластмасови съдове и прибори за сервиране или за кухня; покрити с лаково или друг вид покритие материали и щамповани материали за опаковане, предназначени за контакт с храни, от пластмаса и хартия и картон

Бисфеноли, в т.ч. BPA и BPS

Поликарбонатна пластмаса (BPA) и пластмаса от полиетерсулфон (BPS); метални опаковки с покритие (напр. консервни кутии, капаци)

Фталати и пластификатори без фталати

Пластмасови материали и предмети, по-специално произведените с използване на поливинилхлорид (PVC), като например горещо пресовани листове, гъвкави опаковки и тръбички; средства за затваряне и капаци

Флуорсъдържащи съединения

Материали и предмети на основата на хартия и картон, в т.ч. използваните за опаковане на храни от заведения за бързо хранене, на храни за вкъщи и на хлебни изделия и пликове за пуканки за микровълнова фурна

Метали

Керамични, емайлирани, стъкловидни и метални съдове и прибори за сервиране или за кухня, в т.ч. занаятчийски и традиционно произвеждани материали и предмети

Обща миграция

Нестандартни пластмасови съдове и прибори за сервиране или за кухня, примерно чаши за кафе за многократна употреба, в чиято пластмаса са вложени добавки, получени от естествени източници, например бамбук

3.   Брой проби

В таблицата по-долу е посочен ориентировъчният препоръчителен общ брой проби, които трябва да бъдат изследвани във всяка една от участващите държави членки за целите на настоящия координиран план за контрол.

| Държава членка | Препоръчан минимален общ брой проби |
| --- | --- |
| Белгия, Германия, Испания, Франция, Италия, Обединеното кралство | 100 |
| Чехия, Кипър, Унгария, Нидерландия, Полша, Румъния | 75 |
| Дания, Ирландия, Гърция, Хърватия, Литва, Австрия, Португалия, Швеция | 50 |
| България, Естония, Латвия, Люксембург, Малта, Словения, Словакия, Финландия | 25 |

Държава членка

Препоръчан минимален общ брой проби

Белгия, Германия, Испания, Франция, Италия, Обединеното кралство

100

Чехия, Кипър, Унгария, Нидерландия, Полша, Румъния

75

Дания, Ирландия, Гърция, Хърватия, Литва, Австрия, Португалия, Швеция

50

България, Естония, Латвия, Люксембург, Малта, Словения, Словакия, Финландия

25

4.   Срок за извършване на проверките

Проверките следва да бъдат извършени между 1 юни 2019 г. и 31 декември 2019 г.

5.   Докладване

Резултатите следва да бъдат докладвани на Комисията в общ формат до 29 февруари 2020 г.

---

(1)  Регламент (EС) 2017/625 на Европейския парламент и на Съвета от 15 март 2017 г. относно официалния контрол и другите официални дейности, извършвани с цел да се гарантира прилагането на законодателството в областта на храните и фуражите, правилата относно здравеопазването на животните и хуманното отношение към тях, здравето на растенията и продуктите за растителна защита, за изменение на регламенти (ЕО) No 999/2001, (EО) No 396/2005, (EО) No 1069/2009, (EО) No 1107/2009, (EС) No 1151/2012, (ЕС) No 652/2014, (EС) 2016/429 и (EС) 2016/2031 на Европейския парламент и на Съвета, регламенти (EО) No 1/2005 и (EО) No 1099/2009 на Съвета и директиви 98/58/EО, 1999/74/EО, 2007/43/EО, 2008/119/EО и 2008/120/EО на Съвета, и за отмяна на регламенти (EО) No 854/2004 и (EО) No 882/2004 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 89/608/ЕИО, 89/662/ЕИО, 90/425/ЕИО, 91/496/ЕИО, 96/23/EО, 96/93/EО и 97/78/EО на Съвета и Решение 92/438/EИО на Съвета (Регламент относно официалния контрол) (ОВ L 95, 7.4.2017 г., стр. 1).

---

АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИТЕ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ

| 17.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 129/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 129/43

---

Само оригиналните текстове на ИКЕ на ООН имат правно действие съгласно международното публично право. Статутът и датата на влизане в сила на настоящото правило следва да бъдат проверени в последната версия на документа на ИКЕ на ООН за статута TRANS/WP.29/343, който е на разположение на електронен адрес:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Правило No 134 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) — Единни предписания за одобрение на моторни превозни средства и техните компоненти по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво [2019/795]

Включва целия валиден текст до:

Допълнение 3 на първоначалната версия на правилото — Дата на влизане в сила: 19 юли 2018 г.

СЪДЪРЖАНИЕ

ПРАВИЛО

| 1. | Обхват |
| --- | --- |

1.

| 2. | Определения |
| --- | --- |

2.

| 3. | Заявление за одобрение |
| --- | --- |

3.

| 4. | Одобрение |
| --- | --- |

4.

| 5. | Част I — Спецификации на уредбата за съхранение на сгъстен водород |
| --- | --- |

5.

| 6. | Част II — Спецификации на специфични компоненти за уредбата за съхранение на сгъстен водород |
| --- | --- |

6.

| 7. | Част III — Спецификации на горивната уредба на превозното средство, включваща уредбата за съхранение на сгъстен водород |
| --- | --- |

7.

| 8. | Изменение на типа и разширение на одобрението |
| --- | --- |

8.

| 9. | Съответствие на производството |
| --- | --- |

9.

| 10. | Санкции при несъответствие на производството |
| --- | --- |

10.

| 11. | Окончателно прекратяване на производството |
| --- | --- |

11.

| 12. | Наименования и адреси на техническите служби, отговарящи за провеждането на изпитвания за одобрение, както и на органите по одобряването на типа |
| --- | --- |

12.

ПРИЛОЖЕНИЯ

| 1 | Част 1 | Образец I — Информационен документ No ... относно одобряването на типа на уредба за съхранение на водород по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво
  Образец II — Информационен документ No ... относно одобряването на типа специфичен компонент за уредба за съхранение на водород по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво
  Образец III — Информационен документ No ... относно одобряването на типа на превозно средство по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво |
| --- | --- | --- |

1

Част 1

Образец I — Информационен документ No ... относно одобряването на типа на уредба за съхранение на водород по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво

Образец II — Информационен документ No ... относно одобряването на типа специфичен компонент за уредба за съхранение на водород по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво

Образец III — Информационен документ No ... относно одобряването на типа на превозно средство по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво

| Част 2 | Образец I — Съобщение относно издаването, разширяването, отказа или отнемането на одобрение или окончателното прекратяване на производството на тип уредба за съхранение на сгъстен водород по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво, съгласно Правило No 134
  Образец II — Съобщение относно издаването, разширяването, отказа или отнемането на одобрение или окончателното прекратяване на производството на тип специфичен компонент (ТУПН / възвратен клапан / автоматичен запорен клапан) по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво, съгласно Правило No 134
  Образец III — Съобщение относно издаването, разширяването, отказа или отнемането на одобрение или окончателното прекратяване на производството на тип превозно средство по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво, съгласно Правило No 134 |
| --- | --- |

Част 2

Образец I — Съобщение относно издаването, разширяването, отказа или отнемането на одобрение или окончателното прекратяване на производството на тип уредба за съхранение на сгъстен водород по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво, съгласно Правило No 134

Образец II — Съобщение относно издаването, разширяването, отказа или отнемането на одобрение или окончателното прекратяване на производството на тип специфичен компонент (ТУПН / възвратен клапан / автоматичен запорен клапан) по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво, съгласно Правило No 134

Образец III — Съобщение относно издаването, разширяването, отказа или отнемането на одобрение или окончателното прекратяване на производството на тип превозно средство по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво, съгласно Правило No 134

| 2 | Оформление на маркировките за одобрение |
| --- | --- |

2

| 3 | Процедури за изпитване на уредбата за съхранение на сгъстен водород |
| --- | --- |

3

| 4 | Процедури за изпитване на специфични компоненти за уредбата за съхранение на сгъстен водород |
| --- | --- |

4

Допълнение 1 — Преглед на изпитванията на ТУПН

Допълнение 2 — Преглед на изпитванията на възвратния клапан и на автоматичния запорен клапан

| 5 | Процедури за изпитване на горивна уредба на превозно средство, включваща уредбата за съхранение на сгъстен водород |
| --- | --- |

5

1.   ОБХВАТ

Настоящото правило се прилага по отношение на (1):

1

| 1.1. | Част I — Уредби за съхранение на сгъстен водород за превозни средства, работещи с водородно гориво, по отношение на техните характеристики, свързани с безопасността |
| --- | --- |

1.1.

Част I — Уредби за съхранение на сгъстен водород за превозни средства, работещи с водородно гориво, по отношение на техните характеристики, свързани с безопасността

| 1.2. | Част II — Специфични компоненти за уредби за съхранение на сгъстен водород за превозни средства, работещи с водородно гориво, по отношение на техните характеристики, свързани с безопасността |
| --- | --- |

1.2.

Част II — Специфични компоненти за уредби за съхранение на сгъстен водород за превозни средства, работещи с водородно гориво, по отношение на техните характеристики, свързани с безопасността

| 1.3. | Част III — Превозни средства, работещи с водородно гориво, от категории M и N (2), включващи уредба за съхранение на сгъстен водород, по отношение на техните характеристики, свързани с безопасността |
| --- | --- |

1.3.

Част III — Превозни средства, работещи с водородно гориво, от категории M и N (2), включващи уредба за съхранение на сгъстен водород, по отношение на техните характеристики, свързани с безопасността

2

2.   ОПРЕДЕЛЕНИЯ

За целите на настоящото правило се прилагат следните определения:

| 2.1. | „Разрушаваща се мембрана“ означава част от устройство за понижаване на налягането, която не може да се затваря отново и, когато е монтирана в устройството, е проектирана така, че да се разрушава при предварително определено налягане, позволявайки освобождаването на сгъстения водород. |
| --- | --- |

2.1.

„Разрушаваща се мембрана“ означава част от устройство за понижаване на налягането, която не може да се затваря отново и, когато е монтирана в устройството, е проектирана така, че да се разрушава при предварително определено налягане, позволявайки освобождаването на сгъстения водород.

| 2.2. | „Възвратен клапан“ означава възвратен клапан, който предотвратява обратен поток в горивопровода на превозното средство. |
| --- | --- |

2.2.

„Възвратен клапан“ означава възвратен клапан, който предотвратява обратен поток в горивопровода на превозното средство.

| 2.3. | „Уредба за съхранение на сгъстен водород (УССВ)“, означава уредба, предназначена да съхранява водородното гориво за работещо с такова гориво превозно средство, която се състои от резервоар под налягане, устройства за понижаване на налягането (УПН) и спирателни устройства, които изолират съхранявания водород от останалата част на горивната уредба и нейната околна среда. |
| --- | --- |

2.3.

„Уредба за съхранение на сгъстен водород (УССВ)“, означава уредба, предназначена да съхранява водородното гориво за работещо с такова гориво превозно средство, която се състои от резервоар под налягане, устройства за понижаване на налягането (УПН) и спирателни устройства, които изолират съхранявания водород от останалата част на горивната уредба и нейната околна среда.

| 2.4. | „Резервоар“ (за съхраняване на водород) означава този компонент в рамките на уредбата за съхранение на водород, в който се съхранява първичният обем водородно гориво. |
| --- | --- |

2.4.

„Резервоар“ (за съхраняване на водород) означава този компонент в рамките на уредбата за съхранение на водород, в който се съхранява първичният обем водородно гориво.

| 2.5. | „Дата на извеждане от експлоатация“ означава датата (месец и година), определена за извеждане от експлоатация. |
| --- | --- |

2.5.

„Дата на извеждане от експлоатация“ означава датата (месец и година), определена за извеждане от експлоатация.

| 2.6. | „Дата на производство“ (на резервоар за сгъстен водород) означава датата (месец и година) на проверката под налягане, проведена по време на производството. |
| --- | --- |

2.6.

„Дата на производство“ (на резервоар за сгъстен водород) означава датата (месец и година) на проверката под налягане, проведена по време на производството.

| 2.7. | „Затворени или полузатворени пространства“ означава специалните пространства в рамките на превозното средство (или контура на превозното средство през различните отвори), които са външни за водородната уредба (уредба за съхранение, система от горивни елементи и система за управление на потока на горивото) и нейните корпуси (ако има такива) и където водородът може да се натрупва (и следователно да създаде опасност), например в отделението за пътници, багажника и пространството под капака на превозното средство. |
| --- | --- |

2.7.

„Затворени или полузатворени пространства“ означава специалните пространства в рамките на превозното средство (или контура на превозното средство през различните отвори), които са външни за водородната уредба (уредба за съхранение, система от горивни елементи и система за управление на потока на горивото) и нейните корпуси (ако има такива) и където водородът може да се натрупва (и следователно да създаде опасност), например в отделението за пътници, багажника и пространството под капака на превозното средство.

| 2.8. | „Точка на отвеждане на отработилия газ“ означава геометричният център на зоната, в която от превозното средство се отвежда газът, с който се продухват горивните елементи. |
| --- | --- |

2.8.

„Точка на отвеждане на отработилия газ“ означава геометричният център на зоната, в която от превозното средство се отвежда газът, с който се продухват горивните елементи.

| 2.9. | „Система от горивни елементи“ означава система, съдържаща пакет(и) горивни елементи, система за подаване на въздух, система за регулиране на потока на горивото, изпускателна уредба, система за топлинно управление и система за управление на водата. |
| --- | --- |

2.9.

„Система от горивни елементи“ означава система, съдържаща пакет(и) горивни елементи, система за подаване на въздух, система за регулиране на потока на горивото, изпускателна уредба, система за топлинно управление и система за управление на водата.

| 2.10. | „Гърловина за зареждане с гориво“ означава оборудването на превозното средство, към което се свързва накрайникът за зареждане с гориво на зарядната станция и чрез което горивото се подава към превозното средство. Гърловината за зареждане с гориво се използва като алтернатива на отвор за зареждане с гориво. |
| --- | --- |

2.10.

„Гърловина за зареждане с гориво“ означава оборудването на превозното средство, към което се свързва накрайникът за зареждане с гориво на зарядната станция и чрез което горивото се подава към превозното средство. Гърловината за зареждане с гориво се използва като алтернатива на отвор за зареждане с гориво.

| 2.11. | „Концентрация на водорода“ означава моларното (или молекулното) процентно съдържание на водорода във водородно-въздушната смес (еквивалент на парциалния обем на газообразния водород). |
| --- | --- |

2.11.

„Концентрация на водорода“ означава моларното (или молекулното) процентно съдържание на водорода във водородно-въздушната смес (еквивалент на парциалния обем на газообразния водород).

| 2.12. | „Превозно средство, работещо с водородно гориво“ означава всяко моторно превозно средство, което използва сгъстен водород в газообразно състояние като гориво за задвижване на превозното средство, включително превозни средства с горивни елементи и двигатели с вътрешно горене. Водородното гориво за пътнически превозни средства е определено в ISO 14687—2: 2012 и SAE J2719: (изменение от септември 2011 г.). |
| --- | --- |

2.12.

„Превозно средство, работещо с водородно гориво“ означава всяко моторно превозно средство, което използва сгъстен водород в газообразно състояние като гориво за задвижване на превозното средство, включително превозни средства с горивни елементи и двигатели с вътрешно горене. Водородното гориво за пътнически превозни средства е определено в ISO 14687—2: 2012 и SAE J2719: (изменение от септември 2011 г.).

| 2.13. | „Отделение за багаж“ означава пространството в превозното средство, предназначено за багаж и/или товар, ограничено от тавана, капака, пода, страничните стени и отделено от отделението за пътници чрез предната или задната преграда. |
| --- | --- |

2.13.

„Отделение за багаж“ означава пространството в превозното средство, предназначено за багаж и/или товар, ограничено от тавана, капака, пода, страничните стени и отделено от отделението за пътници чрез предната или задната преграда.

| 2.14. | „Производител“ означава лицето или организацията, носещи отговорност пред органа по одобряването за всички аспекти на процеса по одобряване на типа и за обезпечаване на съответствието на производството. Не е от съществено значение дали лицето или организацията участва пряко във всички етапи на производството на превозното средство, уредбата или компонента, предмет на процеса на одобряване. |
| --- | --- |

2.14.

„Производител“ означава лицето или организацията, носещи отговорност пред органа по одобряването за всички аспекти на процеса по одобряване на типа и за обезпечаване на съответствието на производството. Не е от съществено значение дали лицето или организацията участва пряко във всички етапи на производството на превозното средство, уредбата или компонента, предмет на процеса на одобряване.

| 2.15. | „Максимално допустимо работно налягане (МДРН)“ означава най-високото манометрично налягане, при което се допуска резервоарът под налягане или уредбата за съхранение да работят при нормални експлоатационни условия. |
| --- | --- |

2.15.

„Максимално допустимо работно налягане (МДРН)“ означава най-високото манометрично налягане, при което се допуска резервоарът под налягане или уредбата за съхранение да работят при нормални експлоатационни условия.

| 2.16. | „Максимално налягане на зареждане с гориво (МНЗГ)“ означава максималното налягане, което се прилага в уредбата под налягане по време на зареждането с гориво. Максималното налягане на зареждане с гориво е 125 % от номиналното работно налягане. |
| --- | --- |

2.16.

„Максимално налягане на зареждане с гориво (МНЗГ)“ означава максималното налягане, което се прилага в уредбата под налягане по време на зареждането с гориво. Максималното налягане на зареждане с гориво е 125 % от номиналното работно налягане.

| 2.17. | „Номинално работно налягане (НРН)“ означава манометричното налягане, което е характерно за нормалната работа на дадена уредба. За резервоарите за сгъстен газообразен водород НРН е стабилизираното налягане на сгъстения газ в изцяло напълнен резервоар или уредба за съхранение при равномерна температура от 15 °C. |
| --- | --- |

2.17.

„Номинално работно налягане (НРН)“ означава манометричното налягане, което е характерно за нормалната работа на дадена уредба. За резервоарите за сгъстен газообразен водород НРН е стабилизираното налягане на сгъстения газ в изцяло напълнен резервоар или уредба за съхранение при равномерна температура от 15 °C.

| 2.18. | „Устройство за понижаване на налягането (УПН)“ означава устройство, което, когато се задейства при определени работни условия, се използва за освобождаване на водород от уредба под налягане и по този начин предотвратява отказ на уредбата. |
| --- | --- |

2.18.

„Устройство за понижаване на налягането (УПН)“ означава устройство, което, когато се задейства при определени работни условия, се използва за освобождаване на водород от уредба под налягане и по този начин предотвратява отказ на уредбата.

| 2.19. | „Разкъсване“ или „разрушаване“ означава внезапно и бурно нарушаване на целостта, отваряне чрез счупване, раздробяване или изхвърляне на даден обект на парчета под влияние на вътрешно налягане. |
| --- | --- |

2.19.

„Разкъсване“ или „разрушаване“ означава внезапно и бурно нарушаване на целостта, отваряне чрез счупване, раздробяване или изхвърляне на даден обект на парчета под влияние на вътрешно налягане.

| 2.20. | „Предпазен клапан“ означава устройство за понижаване на налягането, което се отваря при предварително определено налягане и може да се затваря отново. |
| --- | --- |

2.20.

„Предпазен клапан“ означава устройство за понижаване на налягането, което се отваря при предварително определено налягане и може да се затваря отново.

| 2.21. | „Срок на експлоатационна годност“ (на резервоар за сгъстен водород) означава времевия интервал, през който е разрешена експлоатацията (употребата). |
| --- | --- |

2.21.

„Срок на експлоатационна годност“ (на резервоар за сгъстен водород) означава времевия интервал, през който е разрешена експлоатацията (употребата).

| 2.22. | „Запорен клапан“ означава клапан между резервоара за съхранение и горивната уредба на превозното средство, който може да се задейства автоматично. Неговото състояние е „затворено“, когато той не е свързан към източник на енергия. |
| --- | --- |

2.22.

„Запорен клапан“ означава клапан между резервоара за съхранение и горивната уредба на превозното средство, който може да се задейства автоматично. Неговото състояние е „затворено“, когато той не е свързан към източник на енергия.

| 2.23. | „Единична неизправност“ означава неизправност, причинена от единично събитие, включително всички следващи от нея неизправности. |
| --- | --- |

2.23.

„Единична неизправност“ означава неизправност, причинена от единично събитие, включително всички следващи от нея неизправности.

| 2.24. | „Топлинно задействано устройство за понижаване на налягането (ТУПН)“ означава УПН, което не може да се затваря отново и се задейства от топлина, за да се отвори и освободи газообразния водород. |
| --- | --- |

2.24.

„Топлинно задействано устройство за понижаване на налягането (ТУПН)“ означава УПН, което не може да се затваря отново и се задейства от топлина, за да се отвори и освободи газообразния водород.

| 2.25. | „Тип на уредба за съхранение на водород“ означава съвкупност от компоненти, които не се различават значително по отношение на следните съществени характеристики:






  а) | търговското наименование или марка на производителя; |
| --- | --- | --- |

2.25.

„Тип на уредба за съхранение на водород“ означава съвкупност от компоненти, които не се различават значително по отношение на следните съществени характеристики:

а)

търговското наименование или марка на производителя;

| б) | състоянието на съхраняваното водородно гориво; сгъстен газ; |
| --- | --- |

б)

състоянието на съхраняваното водородно гориво; сгъстен газ;

| в) | номиналното работно налягане (НРН); |
| --- | --- |

в)

номиналното работно налягане (НРН);

| г) | конструкцията, материалите, вместимостта и физическите размери на резервоара; и |
| --- | --- |

г)

конструкцията, материалите, вместимостта и физическите размери на резервоара; и

| д) | конструкцията, материалите и основните характеристики на ТУПН, възвратния клапан и запорния клапан, ако има такива. |
| --- | --- |

д)

конструкцията, материалите и основните характеристики на ТУПН, възвратния клапан и запорния клапан, ако има такива.

| 2.26. | „Тип на специфични компоненти за уредба за съхранение на водород“ означава компонент или съвкупност от компоненти, които не се различават значително по отношение на следните съществени характеристики:






  а) | търговското наименование или марка на производителя; |
| --- | --- | --- |

2.26.

„Тип на специфични компоненти за уредба за съхранение на водород“ означава компонент или съвкупност от компоненти, които не се различават значително по отношение на следните съществени характеристики:

а)

търговското наименование или марка на производителя;

| б) | състоянието на съхраняваното водородно гориво; сгъстен газ; |
| --- | --- |

б)

състоянието на съхраняваното водородно гориво; сгъстен газ;

| в) | вида компонент: (Т)УПН, възвратен клапан или запорен клапан; и |
| --- | --- |

в)

вида компонент: (Т)УПН, възвратен клапан или запорен клапан; и

| г) | конструкцията, материалите и основните характеристики. |
| --- | --- |

г)

конструкцията, материалите и основните характеристики.

| 2.27. | „Тип на превозно средство“ означава, по отношение на мерките за сигурност на водородната уредба, превозни средства, които не се различават по отношение на следните съществени характеристики:






  а) | търговското наименование или марка на производителя; и |
| --- | --- | --- |

2.27.

„Тип на превозно средство“ означава, по отношение на мерките за сигурност на водородната уредба, превозни средства, които не се различават по отношение на следните съществени характеристики:

а)

търговското наименование или марка на производителя; и

| б) | основната конфигурация и основните характеристики на горивната уредба на превозното средство. |
| --- | --- |

б)

основната конфигурация и основните характеристики на горивната уредба на превозното средство.

| 2.28. | „Горивна уредба на превозно средство“ означава съвкупност от компоненти, използвани за съхранение или подаване на водородно гориво към горивен елемент (ГЕ) или двигател с вътрешно горене (ДВГ). |
| --- | --- |

2.28.

„Горивна уредба на превозно средство“ означава съвкупност от компоненти, използвани за съхранение или подаване на водородно гориво към горивен елемент (ГЕ) или двигател с вътрешно горене (ДВГ).

3.   ЗАЯВЛЕНИЕ ЗА ОДОБРЕНИЕ

3.1.   Част I: Заявление за одобрение на типа на уредба за съхранение на сгъстен водород

3.1.1.   Заявлението за одобрение на типа на уредба за съхранение на водород се подава от производителя на уредбата за съхранение на водород или от негов упълномощен представител.

3.1.2.   Образец на информационен документ е показан в приложение 1, част 1-I.

3.1.3.   На техническата служба, провеждаща изпитванията за одобряване, се представят достатъчен брой уредби за съхранение на водород, представителни за типа, който трябва да бъде одобрен.

3.2.   Част II: Заявление за одобрение на типа на специфичен компонент за уредба за съхранение на сгъстен водород

3.2.1.   Заявлението за одобрение на типа на специфичен компонент се подава от производителя на специфичния компонент или от негов упълномощен представител.

3.2.2.   Образец на информационен документ е показан в приложение 1, част 1-II.

3.2.3.   На техническата служба, провеждаща изпитванията за одобряване, се представят достатъчен брой специфични компоненти за уредбата за съхранение на водород, представителни за типа, който трябва да бъде одобрен.

3.3.   Част III: Заявление за одобрение на типа на превозно средство

3.3.1.   Заявлението за одобрение на типа на превозно средство се подава от производителя на превозното средство или от негов упълномощен представител.

3.3.2.   Образец на информационен документ е показан в приложение 1, част 1-III.

3.3.3.   На техническата служба, провеждаща изпитванията за одобряване, се представят достатъчен брой превозни средства, представителни за типа, който трябва да бъде одобрен.

4.   ОДОБРЕНИЕ

4.1.   Издаване на одобрение на типа

4.1.1.   Одобряване на типа на уредба за съхранение на сгъстен водород

Ако уредбата за съхранение на водород, представена за одобряване в съответствие с настоящото правило, отговаря на изискванията на част I по-долу, се издава одобрение на този тип уредба за съхранение на водород.

4.1.2.   Одобряване на типа на специфичен компонент за уредбата за съхранение на сгъстен водород

Ако специфичният компонент, представен за одобряване в съответствие с настоящото правило, отговаря на изискванията на част II по-долу, се издава одобрение на този тип специфичен компонент.

4.1.3.   Одобряване на типа на превозно средство

Ако превозното средство, представено за одобряване в съответствие с настоящото правило, отговаря на изискванията на част III по-долу, се издава одобрение на този тип превозно средство.

4.2.   На всеки одобрен тип се определя номер на одобрението. Първите две цифри от него (00 за Правилото в първоначалния му вариант) обозначават серията от изменения, включващи най-новите основни технически изменения, внесени в Правилото към момента на издаване на одобрението. Една и съща страна по Спогодбата не може да присвоява същия номер на друг тип превозно средство или компонент.

4.3.   Договарящите страни по Спогодбата, прилагащи настоящото правило, биват уведомявани за всяко издаване, разширяване, отказване или отнемане на одобрение в съответствие с настоящото правило, посредством формуляр, който съответства на образеца от приложение 1, част 2, и посредством снимки и/или чертежи, предоставени от заявителя във формат, не по-голям от A4 (210 × 297 mm) или сгънати в такъв формат и в подходящ мащаб.

4.4.   На видно и леснодостъпно място, посочено във формуляра за одобряване, върху всяко превозно средство, уредба за съхранение на водород или специфичен компонент, съответстващи на одобрен съгласно настоящото правило тип, се нанася международна маркировка за одобряване, отговаряща на образците, описани в приложение 2, и състояща се от:

| 4.4.1. | оградена с окръжност буква „E“, следвана от отличителния номер на държавата, която е издала одобрението (3); |
| --- | --- |

4.4.1.

оградена с окръжност буква „E“, следвана от отличителния номер на държавата, която е издала одобрението (3);

3

| 4.4.2. | номера на настоящото правило, следван от буква „R“, тире и номера на одобрение, вдясно от окръжността, посочена в точка 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2.

номера на настоящото правило, следван от буква „R“, тире и номера на одобрение, вдясно от окръжността, посочена в точка 4.4.1.

4.5.   Ако превозното средство съответства на тип превозно средство, одобрен по едно или няколко правила, приложени към Спогодбата, в държавата, издала одобрението по настоящото правило, не е необходимо да се повтаря символът, предписан в точка 4.4.1. В такъв случай номерата на правилото и одобрението, както и допълнителните символи, се нанасят във вертикални колони вдясно от символа, изискван по точка 4.4.1 по-горе.

4.6.   Маркировката за одобрение трябва да е ясна, четлива и незаличима.

4.6.1.   При превозно средство маркировката за одобрение се поставя в близост до табелката с данни за превозното средство или върху нея.

4.6.2.   При уредба за съхранение на водород маркировката за одобрение се поставя върху резервоара.

4.6.3.   При специфичен компонент маркировката за одобрение се поставя върху специфичния компонент.

5.   ЧАСТ I — СПЕЦИФИКАЦИИ НА УРЕДБАТА ЗА СЪХРАНЕНИЕ НА СГЪСТЕН ВОДОРОД

Тази част определя изискванията към уредбата за съхранение на сгъстен водород. Уредбата за съхранение на водород се състои от резервоар за съхранение под високо налягане и първични затварящи устройства на отвори в резервоара за съхранение под високо налягане. На фигура 1 е показана типична уредба за съхранение на сгъстен водород, която се състои от резервоар под налягане, три затварящи устройства и тяхната арматура. Затварящите устройства трябва да включват следните функции, които могат да бъдат комбинирани:

| а) | ТУПН; |
| --- | --- |

а)

ТУПН;

| б) | възвратен клапан, който предотвратява обратен поток в линията за зареждане; и |
| --- | --- |

б)

възвратен клапан, който предотвратява обратен поток в линията за зареждане; и

| в) | автоматичен запорен клапан, който може да се затваря, за да предотврати подаването на гориво от резервоара към горивния елемент или двигателя с вътрешно горене. Всички запорни клапани и ТУПН, които формират първичния затварящ механизъм за потока от резервоара за съхранение, се монтират непосредствено върху съответния резервоар или вътре в него. Най-малко един компонент с функция на възвратен клапан се монтира непосредствено върху съответния резервоар или вътре в него. |
| --- | --- |

в)

автоматичен запорен клапан, който може да се затваря, за да предотврати подаването на гориво от резервоара към горивния елемент или двигателя с вътрешно горене. Всички запорни клапани и ТУПН, които формират първичния затварящ механизъм за потока от резервоара за съхранение, се монтират непосредствено върху съответния резервоар или вътре в него. Най-малко един компонент с функция на възвратен клапан се монтира непосредствено върху съответния резервоар или вътре в него.

Фигура 1

Фигура 1

Типична уредба за съхранение на сгъстен водород

Типична уредба за съхранение на сгъстен водород

Възвратен клапан

Резервоар за съхранение

Запорен клапан

вент.

TУПН

Всички нови уредби за съхранение на сгъстен водород, произведени за използване в пътни превозни средства, трябва да имат НРН до 70 MPa и срок на експлоатационна годност до 15 години и да отговарят на изискванията по точка 5.

Уредбата за съхранение на водород трябва да отговаря на изискванията във връзка с изпитването на работните показатели, посочени в настоящата точка. Изискванията за квалифициране за използване в пътната мрежа са:

| 5.1. | изпитвания за проверка на базови количествени показатели |
| --- | --- |

5.1.

изпитвания за проверка на базови количествени показатели

| 5.2. | изпитване за проверка на дълготрайността на експлоатационните показатели (последователни хидравлични изпитвания) |
| --- | --- |

5.2.

изпитване за проверка на дълготрайността на експлоатационните показатели (последователни хидравлични изпитвания)

| 5.3. | изпитване за проверка на очакваните експлоатационни показатели на уредбата при експлоатация в пътната мрежа (последователни пневматични изпитвания) |
| --- | --- |

5.3.

изпитване за проверка на очакваните експлоатационни показатели на уредбата при експлоатация в пътната мрежа (последователни пневматични изпитвания)

| 5.4. | изпитване за проверка на показателите по отношение на прекратяването на работата на уредбата в случай на огън |
| --- | --- |

5.4.

изпитване за проверка на показателите по отношение на прекратяването на работата на уредбата в случай на огън

| 5.5. | изпитване за проверка на дълготрайността на експлоатационните показатели на първичните затварящи приспособления. |
| --- | --- |

5.5.

изпитване за проверка на дълготрайността на експлоатационните показатели на първичните затварящи приспособления.

Елементите на изпитване в рамките на тези експлоатационни изисквания са обобщени в таблицата по-долу. Съответните процедури за изпитване са посочени в приложение 3.

Преглед на експлоатационните изисквания

Преглед на експлоатационните изисквания

| 5.1. | изпитвания за проверка на базови количествени показатели |
| --- | --- |
| 5.1.1. | Базово начално налягане на разрушаване |
| 5.1.2. | Базов начален цикъл на изменение на налягането |
| 5.2. | Изпитвания за проверка на дълготрайността на експлоатационните показатели (последователни хидравлични изпитвания) |
| 5.2.1. | Проверка под налягане |
| 5.2.2. | Изпитване на падане (удар) |
| 5.2.3. | Повреждане на повърхността |
| 5.2.4. | Изпитване за устойчивост на химически вещества и изпитване с циклично изменение на налягането при температурата на околната среда |
| 5.2.5. | Изпитване на статично налягане при висока температура |
| 5.2.6. | Изпитване с циклично изменение на налягането при гранични температури |
| 5.2.7. | Изпитване на остатъчното налягане |
| 5.2.8. | Изпитване за остатъчна устойчивост на разрушаване |
| 5.3. | Изпитване за проверка на очакваните експлоатационни показатели при експлоатация в пътната мрежа (последователни пневматични изпитвания) |
| 5.3.1. | Проверка под налягане |
| 5.3.2. | Изпитване чрез циклично изменение на налягането на газ при температура на околната среда и при гранични температури (пневматично) |
| 5.3.3. | Изпитване за пропускане/просмукване при гранични температури и постоянно налягане на газа (пневматично) |
| 5.3.4. | Изпитване на остатъчното налягане |
| 5.3.5. | Изпитване за остатъчна устойчивост на разрушаване (хидравлично) |
| 5.4. | Изпитване за проверка на показателите по отношение на прекратяването на работа в случай на огън |
| 5.5. | Изисквания към първичните затварящи устройства |

5.1.

изпитвания за проверка на базови количествени показатели

5.1.1.

Базово начално налягане на разрушаване

5.1.2.

Базов начален цикъл на изменение на налягането

5.2.

Изпитвания за проверка на дълготрайността на експлоатационните показатели (последователни хидравлични изпитвания)

5.2.1.

Проверка под налягане

5.2.2.

Изпитване на падане (удар)

5.2.3.

Повреждане на повърхността

5.2.4.

Изпитване за устойчивост на химически вещества и изпитване с циклично изменение на налягането при температурата на околната среда

5.2.5.

Изпитване на статично налягане при висока температура

5.2.6.

Изпитване с циклично изменение на налягането при гранични температури

5.2.7.

Изпитване на остатъчното налягане

5.2.8.

Изпитване за остатъчна устойчивост на разрушаване

5.3.

Изпитване за проверка на очакваните експлоатационни показатели при експлоатация в пътната мрежа (последователни пневматични изпитвания)

5.3.1.

Проверка под налягане

5.3.2.

Изпитване чрез циклично изменение на налягането на газ при температура на околната среда и при гранични температури (пневматично)

5.3.3.

Изпитване за пропускане/просмукване при гранични температури и постоянно налягане на газа (пневматично)

5.3.4.

Изпитване на остатъчното налягане

5.3.5.

Изпитване за остатъчна устойчивост на разрушаване (хидравлично)

5.4.

Изпитване за проверка на показателите по отношение на прекратяването на работа в случай на огън

5.5.

Изисквания към първичните затварящи устройства

5.1.   изпитвания за проверка на базови количествени показатели

5.1.1.   Базово начално налягане на разрушаване

Три (3) резервоара се подлагат на нарастващо хидравлично налягане до разрушаване (процедура за изпитване по приложение 3, точка 2.1). Производителят предоставя документация (измервания и статистически анализи), чрез която се установява средното налягане на разрушаване (BPO) на нови резервоари за съхранение.

O

Налягането на разрушаване на изпитваните резервоари трябва да е в границите на ± 10 % от BPO и по-голямо или равно на минималното BPmin (225 % от НРН).

O

Освен това резервоарите от композитен материал с основна съставка стъкловлакна трябва да имат минимално налягане на разрушаване по-голямо от 350 % от НРН.

5.1.2.   Базов начален цикъл на изменение на налягането

Три (3) резервоара се подлагат на циклично изменение на хидравличното налягане до 125 % от НРН (+ 2/– 0 МРа) при температура 20 (± 5) °С, в продължение на 22 000 цикъла (ако не се стигне до разкъсване) или докато възникне пропуск (процедура за изпитване по приложение 3, точка 2.2). Не трябва да има пропуски в рамките на 11 000 цикъла при 15-годишен срок на експлоатационна годност.

5.2.   Изпитвания за проверка на дълготрайността на експлоатационните показатели (последователни хидравлични изпитвания)

Ако всичките стойности, измерени в рамките на три цикъла на изменение на налягането съгласно точка 5.1.2, са по-големи от тези за 11 000 цикъла, или ако те са в рамките на ± 25 % една от друга, се изпитва само един (1) резервоар по точка 5.2. В противен случай по точка 5.2 се изпитват три (3) резервоара.

Резервоарът за съхранение на водород не трябва да пропуска по време на следната последователност от изпитвания, прилагани последователно към единична уредба и илюстрирани на фигура 2. Подробности за приложимите процедури за изпитване на уредбата за съхранение на водород са предоставени в приложение 3, точка 3.

Фигура 2

Фигура 2

Изпитване за проверка на дълготрайността на експлоатационните показатели (хидравлично)

Изпитване за проверка на дълготрайността на експлоатационните показатели (хидравлично)

Налягане на проверка

Разрушаване

20 % от циклите

- 85 °C, 95 RH

20 % от циклите

– 40 °C

1 000 h

+85 °C

10 цикъла

15 °C – 25 °C

60 % от циклите

15 °C – 25 °C

48 h

Повреда

Падане

Chemicals

Излагане на хим. вещ.

Остатъчна устойчивост

Време

80 % НРН

125 % НРН

150 % НРН

180 % НРН (4 min)

< 20 %

Налягане

BPO

5.2.1.   Проверка под налягане

Резервоарът за съхранение се подлага на налягане до 150 % от НРН (+ 2/– 0 МРа) в продължение на най-малко 30 s (процедура за изпитване по приложение 3, точка 3.1).

5.2.2.   Изпитване на падане (удар)

Резервоарът за съхранение се оставя да падне под няколко ъгъла (процедура за изпитване по приложение 3, точка 3.2).

5.2.3.   Изпитване на повреждане на повърхността

Резервоарът за съхранение се подлага на повреждане на повърхността (процедура за изпитване по приложение 3, точка 3.3).

5.2.4.   Изпитване за устойчивост на химически вещества и изпитване с циклично изменение на налягането при температурата на околната среда

Резервоарът за съхранение се излага на въздействието на химически вещества, срещани в пътната околна среда, и на циклично изменение на налягането до 125 % от НРН (+ 2/– 0 МРа) при 20 (± 5) °С за 60 % от броя на циклите на изменение на налягането (процедура за изпитване по приложение 3, точка 3.4). Излагането на въздействието на химически вещества се прекратява преди последните 10 цикъла, които се провеждат при налягане до 150 % от НРН (+ 2/– 0 MPa).

5.2.5.   Изпитване на статично налягане при висока температура

Резервоарът за съхранение се подлага на налягане до 125 % от НРН (+ 2/– 0 МРа) при температура ≥ 85 °C в продължение на най-малко 1 000 часа (процедура за изпитване по приложение 3, точка 3.5).

5.2.6.   Изпитване с циклично изменение на налягането при гранични температури

Резервоарът за съхранение се подлага на циклично изменение на налягането, при температура от ≤ – 40 °C, до 80 % от НРН (+ 2/– 0 МРа) в продължение на 20 % от броя на циклите, както и при температура ≥ +85 °C и 95 (± 2) % относителна влажност до 125 % от НРН (+ 2/– 0 МРа) в продължение на 20 % от броя на циклите (процедура за изпитване по приложение 3, точка 2.2).

5.2.7.   Хидравлично изпитване на остатъчното налягане Резервоарът за съхранение се подлага на налягане до 180 % от НРН (+ 2/– 0 МРа) в продължение на най-малко 4 минути, при което не трябва да настъпва разрушаване (процедура за изпитване по приложение 3, точка 3.1).

5.2.8.   Изпитване за остатъчна устойчивост на разрушаване

Резервоарът за съхранение се подлага на хидравлично изпитване за разрушаване, за да се потвърди, че налягането на разрушаване е поне 80 % от базовото начално налягане на разрушаване (BPO), определено в точка 5.1.1 (процедура за изпитване по приложение 3, точка 2.1).

O

5.3.   Изпитване за проверка на очакваните експлоатационни показатели при експлоатация в пътната мрежа (последователни пневматични изпитвания)

По време на следната последователност от изпитвания (илюстрирани на фигура 3) не трябва да има пропуски от уредбата за съхранение на водород. Подробности за приложимите процедури за изпитване на уредбата за съхранение на водород са предоставени в приложение 3.

Фигура 3

Фигура 3

Изпитване за проверка на очакваните експлоатационни показатели при експлоатация в пътната мрежа (пневматично/хидравлично)

Изпитване за проверка на очакваните експлоатационни показатели при експлоатация в пътната мрежа (пневматично/хидравлично)

Налягане на проверка

пропускане/просмукване ≥ 30 hrs

пропускане/просмукване ≥ 30 hrs

Разрушаване

(a) Цикли пълнене/източване @ – 40 °C нач. равнов. на с-мата @ – 40 °C, 5 ц. с гориво + 20 °C fuel; 5 ц. с гориво < – 35 °C

(b) Цикли пълнене/източване @ + 50 °C нач. равнов. на с-мата @ + 50 °C, 5 ц. с гориво < – 35 °C

(c) Цикли пълнене/източване @ 15 – 25 °C със скоростта на източване при техн. обслужване (поддръжка), 50 цикъла

5 % ц + 50 °C

5 % ц – 40 °C

40 % ц 15-25 °C

5 % ц – 40 °C (a)

5 % ц + 50 °C (b)

40 % ц 15-25 °C (c)

150 % НРН

Време

80 % НРН

115 % НРН

125 % НРН

180 % НРН (4 min)

Налягане

BPO

< 20 %

5.3.1.   Проверка под налягане

Уредбата за съхранение се подлага на налягане до 150 % от НРН (+2/-0 МРа) в продължение на най-малко 30 секунди (процедура за изпитване по приложение 3, точка 3.1). Резервоар за съхранение, който е бил подложен на проверка под налягане при производството, може да бъде освободен от това изпитване.

5.3.2.   Изпитване чрез циклично изменение на налягането на газа при температура на околната среда и при гранични температури

Уредбата се подлага на циклично изменение на налягането с използване на газообразен водород в продължение на 500 цикъла (процедура за изпитване по приложение 3, точка 4.1).

| а) | Циклите под налягане се разделят на две групи: Половината от циклите (250) се изпълняват преди подлагането на статично налягане (точка 5.3.3), а останалата част (250) — след първоначалното подлагане на статично налягане (точка 5.3.3), както е показано на фигура 3. |
| --- | --- |

а)

Циклите под налягане се разделят на две групи: Половината от циклите (250) се изпълняват преди подлагането на статично налягане (точка 5.3.3), а останалата част (250) — след първоначалното подлагане на статично налягане (точка 5.3.3), както е показано на фигура 3.

| б) | В първата група от цикли на изменение на налягането 25 цикъла се изпълняват при налягане до 80 % от НРН (+ 2/– 0 МРа) и температура ≤ – 40 °C, следващите 25 цикъла при налягане до 125 % от НРН (+ 2/– 0 MPa), температура ≥ +50 °C и 95 (± 2) % относителна влажност, а останалите 200 цикъла при налягане до 125 % от НРН (+ 2/– 0 MPa) и температура от 20 (± 5) °С;
  Във втората група от цикли на изменение на налягането, 25 цикъла се изпълняват при налягане до 125 % от НРН (+ 2/– 0 МРа), температура ≥ + 50 °C и 95 (± 2) % относителна влажност, следващите 25 цикъла при налягане до 80 % от НРН (+ 2/– 0 МРа) и ≤ – 40 °C, а останалите 200 цикъла при налягане до 125 % от НРН (+ 2/– 0 MPa) и температура от 20 (± 5) °С. |
| --- | --- |

б)

В първата група от цикли на изменение на налягането 25 цикъла се изпълняват при налягане до 80 % от НРН (+ 2/– 0 МРа) и температура ≤ – 40 °C, следващите 25 цикъла при налягане до 125 % от НРН (+ 2/– 0 MPa), температура ≥ +50 °C и 95 (± 2) % относителна влажност, а останалите 200 цикъла при налягане до 125 % от НРН (+ 2/– 0 MPa) и температура от 20 (± 5) °С;

Във втората група от цикли на изменение на налягането, 25 цикъла се изпълняват при налягане до 125 % от НРН (+ 2/– 0 МРа), температура ≥ + 50 °C и 95 (± 2) % относителна влажност, следващите 25 цикъла при налягане до 80 % от НРН (+ 2/– 0 МРа) и ≤ – 40 °C, а останалите 200 цикъла при налягане до 125 % от НРН (+ 2/– 0 MPa) и температура от 20 (± 5) °С.

| в) | Температурата на водородното гориво е ≤ – 40 °C. |
| --- | --- |

в)

Температурата на водородното гориво е ≤ – 40 °C.

| г) | По време на първата група от 250 цикъла на изменение на налягането пет цикъла се изпълняват с гориво с температура + 20 (± 5) °C след изравняване на температурата на уредбата при ≤ – 40 °C; пет цикъла се изпълняват с гориво с температура ≤ – 40 °C; и пет цикъла се изпълняват с гориво с температура ≤ – 40 °C след изравняване на температурата на уредбата при ≥ + 50 °C и относителна влажност 95 %; |
| --- | --- |

г)

По време на първата група от 250 цикъла на изменение на налягането пет цикъла се изпълняват с гориво с температура + 20 (± 5) °C след изравняване на температурата на уредбата при ≤ – 40 °C; пет цикъла се изпълняват с гориво с температура ≤ – 40 °C; и пет цикъла се изпълняват с гориво с температура ≤ – 40 °C след изравняване на температурата на уредбата при ≥ + 50 °C и относителна влажност 95 %;

| д) | Петдесет цикъла на изменение на налягането се изпълняват, като се използва скорост на източване на горивото, по-голяма или равна на скоростта на източване на горивото при техническо обслужване. |
| --- | --- |

д)

Петдесет цикъла на изменение на налягането се изпълняват, като се използва скорост на източване на горивото, по-голяма или равна на скоростта на източване на горивото при техническо обслужване.

5.3.3.   Изпитване за пропускане/просмукване при гранични температури и постоянно налягане

| а) | Изпитването се провежда след всяка група от 250 цикъла на пневматичното налягане по точка 5.3.2. |
| --- | --- |

а)

Изпитването се провежда след всяка група от 250 цикъла на пневматичното налягане по точка 5.3.2.

| б) | Максимално допустимото изпускане на водород от уредбата за съхранение на сгъстен водород е 46 ml/h/l воден капацитет на уредбата за съхранение (процедура за изпитване по приложение 3, точка 4.2). |
| --- | --- |

б)

Максимално допустимото изпускане на водород от уредбата за съхранение на сгъстен водород е 46 ml/h/l воден капацитет на уредбата за съхранение (процедура за изпитване по приложение 3, точка 4.2).

| в) | Ако измерената скорост на просмукване е по-висока от 0,005 mg/s (3,6 Nml/min), се провежда изпитване за локално пропускане, за да се гарантира, че в никоя точка локалното външно пропускане не е повече от 0,005 mg/s (3,6 Nml/min) (процедура за изпитване по приложение 3, точка 4.3). |
| --- | --- |

в)

Ако измерената скорост на просмукване е по-висока от 0,005 mg/s (3,6 Nml/min), се провежда изпитване за локално пропускане, за да се гарантира, че в никоя точка локалното външно пропускане не е повече от 0,005 mg/s (3,6 Nml/min) (процедура за изпитване по приложение 3, точка 4.3).

5.3.4.   Изпитване на остатъчното налягане (хидравлично)

Резервоарът за съхранение се подлага на налягане от 180 % от НРН (+ 2/– 0 МРа) в продължение на най-малко 4 минути, като не трябва да настъпва разрушаване (процедура за изпитване по приложение 3, точка 3.1).

5.3.5.   Изпитване за остатъчна устойчивост на разрушаване (хидравлично)

Резервоарът за съхранение се подлага на хидравлично разрушаване, за да се потвърди, че налягането на разрушаване е поне 80 % от базовото начално налягане на разрушаване (BPO), определено в точка 5.1.1 (процедура за изпитване по приложение 3, точка 2.1).

O

5.4.   Изпитване за проверка на показателите по отношение на прекратяването на работа в случай на огън

В настоящия раздел се описва изпитването на огън със сгъстен водород като газ за изпитване. Като алтернативен газ за изпитване може да се използва сгъстен въздух.

Уредбата за съхранение на водород се подлага на НРН и се излага на въздействието на огън (процедура за изпитване по приложение 3, точка 5.1). Топлинно задействано устройство за понижаване на налягането трябва да освобождава контролирано съдържащите се газове, без да се стига до разкъсване.

5.5.   Изисквания към първичните затварящи устройства

Първичните затварящи устройства, които изолират уредбата за съхранение на водород под високо налягане, а именно ТУПН, възвратният клапан и запорният клапан, както са описани на фигура 1, се подлагат на изпитвания и одобряване на типа в съответствие с част II от настоящото правило и се произвеждат в съответствие с одобрения тип.

Не се изисква повторно изпитване на уредбата за съхранение, ако са предоставени алтернативни затварящи устройства, които имат сходни функции, арматура, материали, якост и размери и отговарят на горното условие. Обаче при промяна в апаратната част на ТУПН, неговото положение на монтаж или тръбите, отвеждащи газа от него, се изисква ново изпитване на огън в съответствие с точка 5.4.

5.6.   Етикетиране

Върху всеки резервоар се поставя постоянно етикет, съдържащ най-малко следната информация: име на производителя, сериен номер, дата на производство, МНЗГ, НРН, тип на горивото (напр. „CHG“ за газообразен водород) и дата на извеждане от експлоатация. Върху всеки резервоар се обозначава също броят на циклите, използвани в програмата за изпитване съгласно точка 5.1.2. Всеки етикет, поставен на резервоара в съответствие с настоящата точка, трябва да не се отделя и да остава четлив за времетраенето на препоръчания от производителя срок на експлоатационна годност на резервоара.

Датата на извеждане от експлоатация е не по-късно от 15 години след датата на производство.

6.   ЧАСТ II — СПЕЦИФИКАЦИИ НА СПЕЦИФИЧНИ КОМПОНЕНТИ ЗА УРЕДБАТА ЗА СЪХРАНЕНИЕ НА СГЪСТЕН ВОДОРОД

6.1.   Изисквания към ТУПН

ТУПН трябва да отговаря на следните експлоатационни изисквания:

| а) | изпитване с циклично изменение на налягането (приложение 4, точка 1.1); |
| --- | --- |

а)

изпитване с циклично изменение на налягането (приложение 4, точка 1.1);

| б) | изпитване с ускорен експлоатационен цикъл (приложение 4, точка 1.2); |
| --- | --- |

б)

изпитване с ускорен експлоатационен цикъл (приложение 4, точка 1.2);

| в) | изпитване с циклично изменение на температурата (приложение 4, точка 1.3); |
| --- | --- |

в)

изпитване с циклично изменение на температурата (приложение 4, точка 1.3);

| г) | изпитване за устойчивост на корозия под въздействие на соли (приложение 4, точка 1.4); |
| --- | --- |

г)

изпитване за устойчивост на корозия под въздействие на соли (приложение 4, точка 1.4);

| д) | изпитване с оглед на окръжаващата среда в превозно средство (приложение 4, точка 1.5); |
| --- | --- |

д)

изпитване с оглед на окръжаващата среда в превозно средство (приложение 4, точка 1.5);

| е) | изпитване за корозионно образуване на пукнатини (приложение 4, точка 1.6); |
| --- | --- |

е)

изпитване за корозионно образуване на пукнатини (приложение 4, точка 1.6);

| ж) | изпитване на падане и вибрации (приложение 4, точка 1.7); |
| --- | --- |

ж)

изпитване на падане и вибрации (приложение 4, точка 1.7);

| з) | изпитване за пропускане (приложение 4, точка 1.8); |
| --- | --- |

з)

изпитване за пропускане (приложение 4, точка 1.8);

| и) | изпитване за задействане на стенд (приложение 4, точка 1.9); |
| --- | --- |

и)

изпитване за задействане на стенд (приложение 4, точка 1.9);

| й) | изпитване за дебит (приложение 4, точка 1.10); |
| --- | --- |

й)

изпитване за дебит (приложение 4, точка 1.10);

6.2.   Изисквания към възвратния клапан и автоматичния запорен клапан

Възвратните клапани и автоматичните запорни клапани трябва да отговарят на следните експлоатационни изисквания:

| а) | хидростатично изпитване на якост (приложение 4, точка 2.1); |
| --- | --- |

а)

хидростатично изпитване на якост (приложение 4, точка 2.1);

| б) | изпитване за пропускане (приложение 4, точка 2.2); |
| --- | --- |

б)

изпитване за пропускане (приложение 4, точка 2.2);

| в) | изпитване с циклично изменение на налягането при гранична температура (приложение 4, точка 2.3); |
| --- | --- |

в)

изпитване с циклично изменение на налягането при гранична температура (приложение 4, точка 2.3);

| г) | изпитване за устойчивост на корозия под въздействието на соли (приложение 4, точка 2.4); |
| --- | --- |

г)

изпитване за устойчивост на корозия под въздействието на соли (приложение 4, точка 2.4);

| д) | изпитване с оглед на окръжаващата среда в превозно средство (приложение 4, точка 2.5); |
| --- | --- |

д)

изпитване с оглед на окръжаващата среда в превозно средство (приложение 4, точка 2.5);

| е) | изпитване с излагане на атмосферно въздействие (приложение 4, точка 2.6); |
| --- | --- |

е)

изпитване с излагане на атмосферно въздействие (приложение 4, точка 2.6);

| ж) | електрически изпитвания (приложение 4, точка 2.7); |
| --- | --- |

ж)

електрически изпитвания (приложение 4, точка 2.7);

| з) | изпитване на вибрации (приложение 4, точка 2.8); |
| --- | --- |

з)

изпитване на вибрации (приложение 4, точка 2.8);

| и) | изпитване за корозионно образуване на пукнатини (приложение 4, точка 2.9); |
| --- | --- |

и)

изпитване за корозионно образуване на пукнатини (приложение 4, точка 2.9);

| й) | изпитване с излагане на въздействието на предварително охладен водород (приложение 4, точка 2.10); |
| --- | --- |

й)

изпитване с излагане на въздействието на предварително охладен водород (приложение 4, точка 2.10);

6.3.   Върху всеки компонент, който има функциите на първично затварящо устройство, трябва да е нанесена четливо и незаличимо най-малкото информация за МНЗГ и вида гориво (напр. „CHG“ за газообразен водород).

7.   ЧАСТ III — СПЕЦИФИКАЦИИ НА ГОРИВНАТА УРЕДБА НА ПРЕВОЗНОТО СРЕДСТВО, ВКЛЮЧВАЩА УРЕДБАТА ЗА СЪХРАНЕНИЕ НА СГЪСТЕН ВОДОРОД

Тази част определя изисквания към горивната уредба на превозното средство, която включва уредба за съхранение на сгъстен водород, тръбопроводи, съединения и компоненти, в които е наличен водород. Уредбата за съхранение на водород, включена в горивната уредба на превозното средство, се изпитва и получава одобрение на типа в съответствие с част I от настоящото правило и се произвежда в съответствие с одобрения тип.

7.1.   Изисквания към горивната уредба в експлоатация

7.1.1.   Гърловина за зареждане с гориво

7.1.1.1.   Гърловината за зареждане със сгъстен водород трябва да предотвратява обратен поток към атмосферата. Процедурата за изпитване е чрез визуална проверка.

7.1.1.2.   Етикет на гърловината за зареждане с гориво: Етикетът трябва да е прикрепен в близост до гърловината за зареждане с гориво, например под капака на гърловината за зареждане с гориво, и да показва следната информация: вид гориво (напр. „CHG“ за газообразен водород), МНЗГ, НРН, дата на извеждане от експлоатация на резервоарите.

7.1.1.3.   Гърловината за зареждане с гориво трябва да е монтирана на превозното средство, за да се гарантира сигурното захващане на накрайника за зареждане с гориво. Гърловината трябва да е защитена срещу непозволени изменения и проникване на прах и вода (напр. да е монтирана в отделение, което може да се заключва). Процедурата за изпитване е чрез визуална проверка.

7.1.1.4.   Гърловината за зареждане с гориво не трябва да се монтира в елементи на превозното средство, предназначени за поглъщане на външна енергия (напр. броня), нито в отделението за пътници, отделението за багаж или на други места, където може да се натрупва газообразен водород и където вентилацията не е достатъчна. Процедурата за изпитване е чрез визуална проверка.

7.1.2.   Защита срещу свръхналягане за уредба за ниско налягане (процедура за изпитване по приложение 5, точка 6)

Водородната уредба, разположена след регулатора на налягането, трябва да бъде обезопасена срещу свръхналягане, дължащо се на възможна неизправност на този регулатор. Зададеното налягане на устройството за защита от свръхналягане трябва да е по-ниско или равно на максимално допустимото работно налягане за съответния участък от водородната уредба.

7.1.3.   Системи за освобождаване на сгъстен водород

7.1.3.1.   Системи за понижаване на налягането (процедура за изпитване по приложение 5, точка 6)

| а) | ТУПН на уредбата за съхранение. Изходът на вентилационната тръба, ако има такава, за отвеждане на газообразен водород от ТУПН на уредбата за съхранение трябва да бъде защитен с капачка. |
| --- | --- |

а)

ТУПН на уредбата за съхранение. Изходът на вентилационната тръба, ако има такава, за отвеждане на газообразен водород от ТУПН на уредбата за съхранение трябва да бъде защитен с капачка.

| б) | ТУПН на уредбата за съхранение. Отвежданият от ТУПН на уредбата за съхранение газообразен водород не трябва да се насочва:






  i) | в затворени или полузатворени пространства; |
| --- | --- | --- |

б)

ТУПН на уредбата за съхранение. Отвежданият от ТУПН на уредбата за съхранение газообразен водород не трябва да се насочва:

i)

в затворени или полузатворени пространства;

| ii) | във или към ниша на колело на превозното средство; |
| --- | --- |

ii)

във или към ниша на колело на превозното средство;

| iii) | към резервоари за газообразен водород; |
| --- | --- |

iii)

към резервоари за газообразен водород;

| iv) | напред в посоката на движение на превозното средство или хоризонтално (успоредно на пътя) от задната или страничните части на превозното средство. |
| --- | --- |

iv)

напред в посоката на движение на превозното средство или хоризонтално (успоредно на пътя) от задната или страничните части на превозното средство.

| в) | Други устройства за понижаване на налягането (например разрушаваща се мембрана) могат да се използват извън уредбата за съхранение на водород. Отвеждането на газообразен водород от други устройства за понижаване на налягането не трябва да се насочва:






  i) | към открити електрически клеми, открити електрически прекъсвачи или други източници на запалване; |
| --- | --- | --- |

в)

Други устройства за понижаване на налягането (например разрушаваща се мембрана) могат да се използват извън уредбата за съхранение на водород. Отвеждането на газообразен водород от други устройства за понижаване на налягането не трябва да се насочва:

i)

към открити електрически клеми, открити електрически прекъсвачи или други източници на запалване;

| ii) | във или към отделенията за пътници или багаж на превозното средство; |
| --- | --- |

ii)

във или към отделенията за пътници или багаж на превозното средство;

| iii) | във или към ниша на колело на превозното средство; |
| --- | --- |

iii)

във или към ниша на колело на превозното средство;

| iv) | към резервоари за газообразен водород. |
| --- | --- |

iv)

към резервоари за газообразен водород.

7.1.3.2.   Изпускателна уредба на превозното средство (процедура за изпитване по приложение 5, точка 4)

В точката на отвеждане на отработилия газ от изпускателната уредба на превозното средство концентрацията на водород трябва:

| а) | да не надвишава средно 4 обемни % по време на всеки пълзящ интервал от 3 секунди в рамките на нормална експлоатация, включително пускане и спиране; |
| --- | --- |

а)

да не надвишава средно 4 обемни % по време на всеки пълзящ интервал от 3 секунди в рамките на нормална експлоатация, включително пускане и спиране;

| б) | и да не надвишава 8 % по всяко време (процедура за изпитване по приложение 5, точка 4). |
| --- | --- |

б)

и да не надвишава 8 % по всяко време (процедура за изпитване по приложение 5, точка 4).

7.1.4.   Защита срещу възникването на огнеопасни условия: условия на единична неизправност

7.1.4.1.   Водород, пропуснат или просмукал се от уредбата за съхранение на водород, не трябва да се изпуска непосредствено към отделенията за пътници или багаж, или към което и да е затворено или полузатворено пространство в превозното средство, което съдържа незащитени източници на запалване.

7.1.4.2.   Единична неизправност след главния запорен клапан на водорода не трябва да води до натрупвания с концентрации на водород в отделението за пътници съгласно процедурата за изпитване в приложение 5, точка 3.2.

7.1.4.3.   Ако по време на работа евентуална единична неизправност доведе до концентрация на водород във въздуха, превишаваща 3,0 обемни % в затворени или полузатворени пространства в превозното средство, трябва да се издава съответно предупреждение (точка 7.1.6). Ако концентрацията на водорода във въздуха превиши 4,0 обемни % в затворени или полузатворени пространства в превозното средство, главният запорен клапан се затваря, за да се изолира уредбата за съхранение (процедура за изпитване по приложение 5, точка 3).

7.1.5.   Пропускане от горивната уредба

Не трябва да има пропуски по линията за захранване с водород (напр. тръбопроводи, съединения и т.н.) между главните запорни клапани и системата от горивни елементи или двигателя. Съответствието се проверява при НРН (процедура за изпитване по приложение 5, точка 5).

7.1.6.   Контролно сигнално устройство, предупреждаващо водача

Предупреждението се дава чрез визуален сигнал или изписан на екран текст и има следните характеристики:

| а) | Видимо е за водача, когато последният е в определеното за него място за сядане и с поставен обезопасителен колан. |
| --- | --- |

а)

Видимо е за водача, когато последният е в определеното за него място за сядане и с поставен обезопасителен колан.

| б) | Има жълт цвят, в случай че системата за откриване е неизправна (напр. прекъсване на електрическата верига, късо съединение, неизправност на датчика). Има червен цвят в съответствие с раздел 7.1.4.3. |
| --- | --- |

б)

Има жълт цвят, в случай че системата за откриване е неизправна (напр. прекъсване на електрическата верига, късо съединение, неизправност на датчика). Има червен цвят в съответствие с раздел 7.1.4.3.

| в) | Когато е осветено, трябва да бъде видимо за водача в условия както на дневно, така и на нощно движение. |
| --- | --- |

в)

Когато е осветено, трябва да бъде видимо за водача в условия както на дневно, така и на нощно движение.

| г) | Остава осветено, когато е налице концентрация от 3,0 % или неизправност на системата за откриване и контактният ключ е в положение „включено“ (т.е. в работно положение) или задвижващата система е задействана. |
| --- | --- |

г)

Остава осветено, когато е налице концентрация от 3,0 % или неизправност на системата за откриване и контактният ключ е в положение „включено“ (т.е. в работно положение) или задвижващата система е задействана.

7.2.   Цялост на горивната уредба след сблъсък

Горивната уредба на превозното средство трябва да отговаря на следните изисквания, след като превозното средство бъде изпитано на удар в съответствие със следните правила и след като бъдат приложени също процедурите за изпитване, предписани в приложение 5 към настоящото правило:

| а) | изпитване на челен удар в съответствие с Правило No 12 или Правило No 94; и |
| --- | --- |

а)

изпитване на челен удар в съответствие с Правило No 12 или Правило No 94; и

| б) | изпитване на страничен удар съгласно Правило No 95. |
| --- | --- |

б)

изпитване на страничен удар съгласно Правило No 95.

В случай че едното или и двете изпитвания на удар на превозното средство, посочени по-горе, не са приложими за превозното средство, горивната уредба на превозното средство трябва вместо това да бъде подложена на съответните алтернативни ускорения, посочени по-долу, а уредбата за съхранение на водород трябва да бъде монтирана в положение, отговарящо на изискванията на точка 7.2.4. Ускоренията се измерват на мястото, където е монтирана уредбата за съхранение на водород. Горивната уредба на превозното средство се монтира и закрепва върху представителна част на превозното средство. Използваната маса трябва да е представителна за изцяло оборудван и пълен резервоар или резервоарен възел.

Ускорения за превозни средства от категории M1 и N1:

1

1

| а) | 20 g по посока на движението (посока напред и назад); |
| --- | --- |

а)

20 g по посока на движението (посока напред и назад);

| б) | 8 g в хоризонталната равнина, перпендикулярно на посоката на движение (наляво и надясно). |
| --- | --- |

б)

8 g в хоризонталната равнина, перпендикулярно на посоката на движение (наляво и надясно).

Ускорения за превозни средства от категории M2 и N2:

2

2

| а) | 10 g по посока на движението (посока напред и назад); |
| --- | --- |

а)

10 g по посока на движението (посока напред и назад);

| б) | 5 g в хоризонталната равнина, перпендикулярно на посоката на движение (наляво и надясно). |
| --- | --- |

б)

5 g в хоризонталната равнина, перпендикулярно на посоката на движение (наляво и надясно).

Ускорения за превозни средства от категории M3 и N3:

3

3

| а) | 6,6 g по посока на движението (посока напред и назад); |
| --- | --- |

а)

6,6 g по посока на движението (посока напред и назад);

| б) | 5 g в хоризонталната равнина, перпендикулярно на посоката на движение (наляво и надясно). |
| --- | --- |

б)

5 g в хоризонталната равнина, перпендикулярно на посоката на движение (наляво и надясно).

7.2.1.   Пределна стойност за пропускане от горивната уредба

Обемният дебит на пропускания водород не трябва да надвишава средно 118 Nl в минута за времевия интервал Δt, определен в съответствие с приложение 5, точка 1.1 или точка 1.2.

l

7.2.2.   Пределна стойност за концентрацията в затворени пространства

Пропуските на газообразен водород не трябва да водят до концентрация на водород във въздуха, надвишаваща 4,0 обемни %, в отделението за пътници и отделението за багаж (процедури за изпитване по приложение 5, параграф 2). Изискването е удовлетворено, ако се потвърди, че запорният клапан на уредбата за съхранение е затворил в рамките на 5 секунди след сблъсъка и няма пропускане от уредбата за съхранение.

7.2.3.   Отместване на резервоара

Резервоарите за съхранение трябва да останат закрепени към превозното средство в най-малко една точка на закрепване.

7.2.4.   Допълнителни изисквания относно монтирането

7.2.4.1.   Изисквания относно монтирането на уредба за съхранение на водород, която не подлежи на изпитване за челен удар:

Резервоарът се монтира в положение, което е зад вертикалната равнина, перпендикулярна на осевата линия на превозното средство и разположена на 420 mm зад предния край на превозното средство.

7.2.4.2.   Изисквания относно монтирането на уредба за съхранение на водород, която не подлежи на изпитване за страничен удар:

Резервоарът се монтира в положение, което е между двете вертикални равнини, успоредни на осевата линия на превозното средство и разположени на 200 mm навътре от двата най-външни габарита на превозното средство в близост до неговите резервоари.

8.   ИЗМЕНЕНИЕ НА ТИПА И РАЗШИРЕНИЕ НА ОДОБРЕНИЕТО

8.1.   Органът по одобряването на типа, одобрил съответния тип, се уведомява за всяка промяна на съществуващ тип превозно средство, или уредба за съхранение на водород или специфичен компонент за уредбата за съхранение на водород. В такъв случай органът:

| а) | взема решение след консултация с производителя, че трябва да бъде издадено ново одобрение на типа; или |
| --- | --- |

а)

взема решение след консултация с производителя, че трябва да бъде издадено ново одобрение на типа; или

| б) | прилага процедурата, посочена в точка 8.1.1 (Изменение), и ако е приложимо — процедурата, посочена в точка 8.1.2 (Разширение). |
| --- | --- |

б)

прилага процедурата, посочена в точка 8.1.1 (Изменение), и ако е приложимо — процедурата, посочена в точка 8.1.2 (Разширение).

8.1.1.   Изменение

Когато подробните данни, записани в информационните документи на приложение 1, са се променили и органът по одобряването на типа прецени, че е малко вероятно направените промени да оказват съществено неблагоприятно въздействие и че при всички положения превозното средство / уредбата за съхранение на водород / специфичният компонент на уредба за съхранение на водород продължава да съответства на изискванията, промяната се отбелязва като „изменение“.

В такъв случай органът по одобряването на типа издава изменените страници от информационните документи на приложение 1, както е необходимо, като отбелязва ясно всяка изменена страница, указвайки същността на промяната и датата на преиздаване. Счита се, че един консолидиран актуализиран вариант на информационните документи на приложение 1, придружен от подробно описание на промяната, отговаря на това изискване.

8.1.2.   Разширение

Промяната се обозначава като „разширение“, ако освен промяната на записаните в информационното досие данни,

| а) | са необходими допълнителни проверки или изпитвания; или |
| --- | --- |

а)

са необходими допълнителни проверки или изпитвания; или

| б) | е променена каквато и да е информация от документа за съобщение (с изключение на неговите приложения); или |
| --- | --- |

б)

е променена каквато и да е информация от документа за съобщение (с изключение на неговите приложения); или

| в) | е поискано одобрение по отношение на по-късна серия от изменения след влизането ѝ в сила. |
| --- | --- |

в)

е поискано одобрение по отношение на по-късна серия от изменения след влизането ѝ в сила.

8.2.   Потвърждението или отказът на одобрение, в което се посочват съответните изменения, се съобщава съгласно процедурата по точка 4.3 по-горе на договарящите страни по Спогодбата, прилагащи настоящото правило. Освен това указателят към информационните документи и протоколите от изпитвания, приложен към документа за съобщение от приложение 1, се променя съответно, за да указва датата на последното изменение или разширение.

8.3.   Органът по одобряването на типа, който издава разширението на одобрението, завежда под пореден номер всяко изготвено известие за такова разширение.

9.   СЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО

Процедурите за съответствие на производството трябва да отговарят на общите разпоредби, определени в допълнение 2 към Спогодбата (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), като се спазват най-малко следните изисквания:

| 9.1. | Превозно средство, уредба или компонент за съхранение на водород, одобрени съгласно настоящото правило, трябва да бъдат произведени така, че да съответстват на одобрения тип, като отговарят на съответните изисквания на точки 5 — 7 по-горе |
| --- | --- |

9.1.

Превозно средство, уредба или компонент за съхранение на водород, одобрени съгласно настоящото правило, трябва да бъдат произведени така, че да съответстват на одобрения тип, като отговарят на съответните изисквания на точки 5 — 7 по-горе

| 9.2. | Органът по одобряването на типа, който е издал одобрението, може по всяко време да проверява методите за контрол на съответствието, прилагани във всеки един производствен обект. Нормалната честота на тези проверки е веднъж на две години |
| --- | --- |

9.2.

Органът по одобряването на типа, който е издал одобрението, може по всяко време да проверява методите за контрол на съответствието, прилагани във всеки един производствен обект. Нормалната честота на тези проверки е веднъж на две години

| 9.3. | В случай на уредба за съхранение на сгъстен водород, производственият контрол на резервоара трябва да отговаря на следните допълнителни изисквания:
  9.3.1.   Всеки резервоар се изпитва в съответствие с точка 5.2.1 от настоящото правило. Изпитвателното налягане е ≥ 150 % от НРН.
  9.3.2.   Изпитване на партиди
  Във всеки случай, за всяка партида, която не може да надвишава 200 завършени бутилки или обвивки (без да се включват бутилките или обвивките, предназначени за разрушаване при изпитване), или за една производствена серия (като се приема по-голямата от двете стойности) поне един резервоар се подлага на изпитването за устойчивост на разкъсване от точка 9.3.2.1, като освен това поне един резервоар се подлага на изпитването с циклично изменение на налягането от точка 9.3.2.2.
  9.3.2.1.   Изпитване за устойчивост на разкъсване в рамките на групово изпитване
  Изпитването се извършва съгласно точка 2.1 (хидростатично изпитване за устойчивост на разкъсване под налягане) от приложение 3. Необходимото налягане на разкъсване трябва да бъде най-малко BPmin, а средното налягане на разрушаване, отчетено при последните десет изпитвания, трябва да е най-малко 90 % от BPO.
  9.3.2.2.   Изпитване с циклично изменение на налягането при температурата на околната среда
  Изпитването се извършва съгласно точка 2.2 а) — в) (хидростатично изпитване с циклично изменение на налягането) от приложение 3, с тази разлика, че изискванията за температурата на горивния флуид и на обвивката на резервоара, както и изискването за относителна влажност, не се прилагат. Бутилката се подлага на циклично изменение на налягането чрез хидростатично налягане ≥ 125 % от НРН в продължение на 22 000 цикъла, ако не настъпи пропускане, или докато се появи пропускане. За срок на експлоатационна годност 15 години не трябва да настъпва пропускане от бутилката или нейно разкъсване в рамките на първите 11 000 цикъла.
  9.3.2.3.   Разпоредби относно възстановяването
  При групово изпитване с циклично изменение на налягането при температурата на околната среда, произведените бутилки се подлагат на циклично изменение на налягането с честота на вземане на проби, определяна както следва:






  9.3.2.3.1. | Една бутилка от всяка партида се подлага на циклично изменение на налягането в продължение на 11 000 цикъла за срока на експлоатационна годност от 15 години. |
| --- | --- | --- |

9.3.

В случай на уредба за съхранение на сгъстен водород, производственият контрол на резервоара трябва да отговаря на следните допълнителни изисквания:

9.3.1.   Всеки резервоар се изпитва в съответствие с точка 5.2.1 от настоящото правило. Изпитвателното налягане е ≥ 150 % от НРН.

9.3.2.   Изпитване на партиди

Във всеки случай, за всяка партида, която не може да надвишава 200 завършени бутилки или обвивки (без да се включват бутилките или обвивките, предназначени за разрушаване при изпитване), или за една производствена серия (като се приема по-голямата от двете стойности) поне един резервоар се подлага на изпитването за устойчивост на разкъсване от точка 9.3.2.1, като освен това поне един резервоар се подлага на изпитването с циклично изменение на налягането от точка 9.3.2.2.

9.3.2.1.   Изпитване за устойчивост на разкъсване в рамките на групово изпитване

Изпитването се извършва съгласно точка 2.1 (хидростатично изпитване за устойчивост на разкъсване под налягане) от приложение 3. Необходимото налягане на разкъсване трябва да бъде най-малко BPmin, а средното налягане на разрушаване, отчетено при последните десет изпитвания, трябва да е най-малко 90 % от BPO.

O

9.3.2.2.   Изпитване с циклично изменение на налягането при температурата на околната среда

Изпитването се извършва съгласно точка 2.2 а) — в) (хидростатично изпитване с циклично изменение на налягането) от приложение 3, с тази разлика, че изискванията за температурата на горивния флуид и на обвивката на резервоара, както и изискването за относителна влажност, не се прилагат. Бутилката се подлага на циклично изменение на налягането чрез хидростатично налягане ≥ 125 % от НРН в продължение на 22 000 цикъла, ако не настъпи пропускане, или докато се появи пропускане. За срок на експлоатационна годност 15 години не трябва да настъпва пропускане от бутилката или нейно разкъсване в рамките на първите 11 000 цикъла.

9.3.2.3.   Разпоредби относно възстановяването

При групово изпитване с циклично изменение на налягането при температурата на околната среда, произведените бутилки се подлагат на циклично изменение на налягането с честота на вземане на проби, определяна както следва:

9.3.2.3.1.

Една бутилка от всяка партида се подлага на циклично изменение на налягането в продължение на 11 000 цикъла за срока на експлоатационна годност от 15 години.

| 9.3.2.3.2. | Ако при 10 последователни производствени партиди с една и съща конструкция, в случай че при нито една от бутилките, подложени на изпитване с циклично изменение на налягането, не възникне пропускане или разкъсване в рамките на 11 000 цикъла × 1,5 за срока на експлоатационна годност от 15 години, изпитването с циклично изменение на налягането може да се намали до една бутилка от всеки 5 производствени партиди. |
| --- | --- |

9.3.2.3.2.

Ако при 10 последователни производствени партиди с една и съща конструкция, в случай че при нито една от бутилките, подложени на изпитване с циклично изменение на налягането, не възникне пропускане или разкъсване в рамките на 11 000 цикъла × 1,5 за срока на експлоатационна годност от 15 години, изпитването с циклично изменение на налягането може да се намали до една бутилка от всеки 5 производствени партиди.

| 9.3.2.3.3. | Ако при 10 последователни производствени партиди с една и съща конструкция, в случай че при нито една от бутилките, подложени на изпитване с циклично изменение на налягането, не възникне пропускане или разкъсване в рамките на 11 000 цикъла × 2,0 за срока на експлоатационна годност от 15 години, изпитването с циклично изменение на налягането може да се намали до една бутилка от всеки 10 производствени партиди. |
| --- | --- |

9.3.2.3.3.

Ако при 10 последователни производствени партиди с една и съща конструкция, в случай че при нито една от бутилките, подложени на изпитване с циклично изменение на налягането, не възникне пропускане или разкъсване в рамките на 11 000 цикъла × 2,0 за срока на експлоатационна годност от 15 години, изпитването с циклично изменение на налягането може да се намали до една бутилка от всеки 10 производствени партиди.

| 9.3.2.3.4. | Ако са изминали повече от 6 месеца от производството на последната партида, честотата на вземане на проби за следващата производствена партида е определената в точка 9.3.2.3.2 или точка 9.3.2.3.3 по-горе. |
| --- | --- |

9.3.2.3.4.

Ако са изминали повече от 6 месеца от производството на последната партида, честотата на вземане на проби за следващата производствена партида е определената в точка 9.3.2.3.2 или точка 9.3.2.3.3 по-горе.

| 9.3.2.3.5. | Ако някоя бутилка, изпитвана при честотата на вземане на проби, посочена в точка 9.3.2.3.2 или точка 9.3.2.3.3, не премине успешно през изисквания брой цикли на изменение на налягането, трябва да се повтори изпитването с циклично изменение на налягането при честотата на вземане на проби, посочена в точка 9.3.2.3.1 по-горе, най-малко за 10 производствени партиди. След това се използва честотата на вземане на проби, определена в точка 9.3.2.3.2 или точка 9.3.2.3.3 по-горе. |
| --- | --- |

9.3.2.3.5.

Ако някоя бутилка, изпитвана при честотата на вземане на проби, посочена в точка 9.3.2.3.2 или точка 9.3.2.3.3, не премине успешно през изисквания брой цикли на изменение на налягането, трябва да се повтори изпитването с циклично изменение на налягането при честотата на вземане на проби, посочена в точка 9.3.2.3.1 по-горе, най-малко за 10 производствени партиди. След това се използва честотата на вземане на проби, определена в точка 9.3.2.3.2 или точка 9.3.2.3.3 по-горе.

| 9.3.2.3.6. | Ако някоя бутилка, изпитвана при честотата на вземане на проби, посочена в точки 9.3.2.3.1, 9.3.2.3.2 или 9.3.2.3.3 по-горе, не премине успешно през минималния изискван брой цикли на изменение на налягането (11 000 цикъла), причината за неуспеха трябва да бъде определена и коригирана в съответствие с процедурите в точка 9.3.2.3.7.
  Изпитването с циклично изменение на налягането се извършва при три допълнителни бутилки от тази партида. Ако някоя от тези три бутилки не премине успешно през минималния изискван брой цикли на изменение на налягането (11 000 цикъла), всички бутилки от тази партида се отхвърлят. |
| --- | --- |

9.3.2.3.6.

Ако някоя бутилка, изпитвана при честотата на вземане на проби, посочена в точки 9.3.2.3.1, 9.3.2.3.2 или 9.3.2.3.3 по-горе, не премине успешно през минималния изискван брой цикли на изменение на налягането (11 000 цикъла), причината за неуспеха трябва да бъде определена и коригирана в съответствие с процедурите в точка 9.3.2.3.7.

Изпитването с циклично изменение на налягането се извършва при три допълнителни бутилки от тази партида. Ако някоя от тези три бутилки не премине успешно през минималния изискван брой цикли на изменение на налягането (11 000 цикъла), всички бутилки от тази партида се отхвърлят.

| 9.3.2.3.7. | Ако не бъдат изпълнени изискванията при изпитванията, се извършва или повторно изпитване, или повторна термична обработка и повторно изпитване, както следва:






  а) | ако се докаже, че има грешка при извършване на изпитването или при измерването, се извършва ново изпитване. Ако резултатът от това изпитване е задоволителен, първото изпитване не се взема предвид; |
| --- | --- | --- |

9.3.2.3.7.

Ако не бъдат изпълнени изискванията при изпитванията, се извършва или повторно изпитване, или повторна термична обработка и повторно изпитване, както следва:

а)

ако се докаже, че има грешка при извършване на изпитването или при измерването, се извършва ново изпитване. Ако резултатът от това изпитване е задоволителен, първото изпитване не се взема предвид;

| б) | ако изпитването е извършено по задоволителен начин, трябва да се определи причината за отрицателния резултат от изпитването. |
| --- | --- |

б)

ако изпитването е извършено по задоволителен начин, трябва да се определи причината за отрицателния резултат от изпитването.

Всички бутилки, които не отговарят на изискванията, се отхвърлят или поправят, като се използва одобрен метод. Бутилките, които не се отхвърлят, се разглеждат като нова партида.

При всеки случай новата партида се подлага на повторно изпитване. Всички съответни изпитвания на прототипа или на партидите, необходими за доказването на приемливостта на новата партида, се извършват отново. Ако бутилка от дадена партида покаже неудовлетворителни характеристики при едно или повече изпитвания, всички бутилки от тази партида се отхвърлят.

10.   САНКЦИИ ПРИ НЕСЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО

10.1.   Одобрението, издадено по отношение на тип превозно средство, уредба или компонент в съответствие с настоящото правило, може да бъде отнето, ако не са спазени изискванията, изложени в точка 9 по-горе.

10.2.   Ако договаряща страна отнеме издадено от нея одобрение, тя трябва незабавно да уведоми за това останалите страни по Спогодбата, прилагащи настоящото правило, като им изпрати съобщение по образеца, определен част 2 от приложение 1 към настоящото правило.

11.   ОКОНЧАТЕЛНО ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО

Ако титулярят на одобрението прекрати напълно производството на тип превозно средство, уредба или компонент, одобрен в съответствие с настоящото правило, той уведомява за това органа, издал одобрението, който на свой ред уведомява за това останалите договарящи страни по Спогодбата, прилагащи настоящото правило, посредством формуляр за съобщение, отговарящ на образеца, определен в част 2 от приложение 1 към настоящото правило.

12.   НАИМЕНОВАНИЯ И АДРЕСИ НА ТЕХНИЧЕСКИТЕ СЛУЖБИ, ОТГОВАРЯЩИ ЗА ПРОВЕЖДАНЕТО НА ИЗПИТВАНИЯ ЗА ОДОБРЯВАНЕ, КАКТО И НА ОРГАНИТЕ ПО ОДОБРЯВАНЕ НА ТИПА

Договарящите страни по Спогодбата, прилагащи настоящото правило, съобщават на секретариата на Организацията на обединените нации наименованията и адресите на техническите служби, отговарящи за провеждане на изпитванията за одобряване, и на органите по одобряване на типа, които издават одобренията и на които трябва да се изпращат формулярите, удостоверяващи издаването, разширяването, отказа или отнемането на одобрения.

---

(1)  Настоящото правило не обхваща електробезопасността на електрическото силово предаване, съвместимостта на материалите и водородното окрехкостяване на горивната уредба на превозното средство, както и целостта на горивната уредба след сблъсък в случай на челен и заден удар по цялата ширина.

1

(2)  Според определението в Консолидираната резолюция за конструкцията на превозни средства (R.E.3), документ ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, точка 2 - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  Отличителните номера на договарящите страни по Спогодбата от 1958 г. са дадени в приложение 3 към Консолидираната резолюция за конструкцията на превозните средства (R.E.3), документ ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, приложение 3 - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 1

ЧАСТ 1

Образец I

Информационен документ No ... относно одобряването на типа на уредба за съхранение на водород по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво

Следната информация включва списък на съдържанието, ако е приложимо. Чертежите трябва да бъдат представени в подходящ мащаб и с достатъчно подробности във формат А4 или в папка с формат А4. Ако има снимки, те трябва да показват достатъчно подробности.

Ако системите или компонентите имат електронни регулиращи механизми, се предоставя информация относно техните характеристики.

0.   Общи положения

0.1.   Марка (търговско наименование на производителя): ...

0.2.   Тип: ...

0.2.1.   Търговски наименования (ако са налични): ...

0.5.   Наименование и адрес на производителя: ...

0.8.   Наименования и адреси на монтажните заводи: ...

0.9.   Име и адрес на представителя на производителя (ако има такъв): ...

3.   Силова уредба

3.9.   Уредба за съхранение на водород

3.9.1.   Уредба за съхранение на водород, предназначена за работа с течен/сгъстен (газообразен) водород (1)

3.9.1.1.   Описание и чертеж на уредбата за съхранение на водород ...

3.9.1.2.   Марка(и): ...

3.9.1.3.   Тип(ове): ...

3.9.2.   Резервоар(и)

3.9.2.1.   Марка(и): ...

3.9.2.2.   Тип(ове): ...

3.9.2.3.   Максимално допустимо работно налягане (МДРН): ... MPa

3.9.2.4.   Номинални работни налягания: ... MPa

3.9.2.5.   Брой на циклите на зареждане: ...

3.9.2.6.   Капацитет: литра (вода) ...

3.9.2.7.   Материал: ...

3.9.2.8.   Описание и чертеж: ...

3.9.3.   Топлинно задействани устройства за понижаване на налягането

3.9.3.1.   Марка(и): ...

3.9.3.2.   Тип(ове): ...

3.9.3.3.   Максимално допустимо работно налягане (МДРН): ... MPa

3.9.3.4.   Зададено налягане: ...

3.9.3.5.   Зададена температура: ...

3.9.3.6.   Капацитет за освобождаване на налягане: ...

3.9.3.7.   Нормална максимална работна температура: ... °C

3.9.3.8.   Номинални работни налягания: ... MPa

3.9.3.9.   Материал: ...

3.9.3.10.   Описание и чертеж: ...

3.9.3.11.   Номер на одобрението: ...

3.9.4.   Възвратни клапани

3.9.4.1.   Марка(и): ...

3.9.4.2.   Тип(ове): ...

3.9.4.3.   Максимално допустимо работно налягане (МДРН): ... MPa

3.9.4.4.   Номинални работни налягания: ... MPa

3.9.4.5.   Материал: ...

3.9.4.6.   Описание и чертеж: ...

3.9.4.7.   Номер на одобрението: ...

3.9.5.   Автоматични запорни клапани

3.9.5.1.   Марка(и): ...

3.9.5.2.   Тип(ове): ...

3.9.5.3.   Максимално допустимо работно налягане (МДРН): ... MPa

3.9.5.4.   Номинални работни налягания и, ако местоположението е след първия регулатор на налягането, максимално допустими работни налягания: ... MPa

3.9.5.5.   Материал: ...

3.9.5.6.   Описание и чертеж: ...

3.9.5.7.   Номер на одобрението: ...

Образец II

Информационен документ No ... относно одобряването на типа специфичен компонент за уредба за съхранение на водород по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво

Следната информация включва списък на съдържанието, ако е приложимо. Чертежите трябва да бъдат представени в подходящ мащаб и с достатъчно подробности във формат А4 или в папка с формат А4. Ако има снимки, те трябва да показват достатъчно подробности.

Ако компонентите имат електронни регулиращи механизми, се предоставя информация относно техните характеристики.

0.   Общи положения

0.1.   Марка (търговско наименование на производителя): ...

0.2.   Тип: ...

0.2.1.   Търговски наименования (ако са налични): ...

0.5.   Наименование и адрес на производителя: ...

0.8.   Наименования и адреси на монтажните заводи: ...

0.9.   Име и адрес на представителя на производителя (ако има такъв): ...

3.   Силова уредба

3.9.3.   Топлинно задействани устройства за понижаване на налягането

3.9.3.1.   Марка(и): ...

3.9.3.2.   Тип(ове): ...

3.9.3.3.   Максимално допустимо работно налягане (МДРН): ...MPa

3.9.3.4.   Зададено налягане: ...

3.9.3.5.   Зададена температура: ...

3.9.3.6.   Капацитет за освобождаване на налягане: ...

3.9.3.7.   Нормална максимална работна температура: ... °C

3.9.3.8.   Номинални работни налягания: ...MPa

3.9.3.9.   Материал: ...

3.9.3.10.   Описание и чертеж: ...

3.9.4.   Възвратни клапани

3.9.4.1.   Марка(и): ...

3.9.4.2.   Тип(ове): ...

3.9.4.3.   Максимално допустимо работно налягане (МДРН): ...MPa

3.9.4.4.   Номинални работни налягания: ...MPa

3.9.4.5.   Материал: ...

3.9.4.6.   Описание и чертеж: ...

3.9.5.   Автоматични запорни клапани

3.9.5.1.   Марка(и): ...

3.9.5.2.   Тип(ове): ...

3.9.5.3.   Максимално допустимо работно налягане (МДРН): ...MPa

3.9.5.4.   Номинални работни налягания и, ако местоположението е след първия регулатор на налягането, максимално допустими работни налягания: ... MPa

3.9.5.5.   Материал: ...

3.9.5.6.   Описание и чертеж: ...

Образец III

Информационен документ No ... относно одобряването на типа на превозно средство по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво

Следната информация включва списък на съдържанието, ако е приложимо. Чертежите трябва да бъдат представени в подходящ мащаб и с достатъчно подробности във формат А4 или в папка с формат А4. Ако има снимки, те трябва да показват достатъчно подробности.

Ако системите или компонентите имат електронни регулиращи механизми, се предоставя информация относно техните характеристики.

0.   Общи положения

0.1.   Марка (търговско наименование на производителя): ...

0.2.   Тип:

0.2.1.   Търговски наименования (ако са налични):

0.3.   Средство за идентифициране на типа, ако е маркирано върху превозното средство (2): ...

0.3.1.   Местоположение на маркировката: ...

0.4.   Категория на превозното средство (3): ...

0.5.   Наименование и адрес на производителя: ...

0.8.   Наименования и адреси на монтажните заводи: ...

0.9.   Име и адрес на представителя на производителя (ако има такъв): ...

1.   Общи конструкционни характеристики на превозното средство

1.1.   Снимки и/или чертежи на представително превозно средство: ...

1.3.3.   Задвижващи оси (брой, местоположение, взаимно свързване): ...

1.4.   Шаси (ако има) (сборен чертеж): ...

3.   Силова уредба

3.9.   Уредба за съхранение на водород

3.9.1.   Уредба за съхранение на водород, предназначена за работа с течен/сгъстен (газообразен) водород (4)

3.9.1.1.   Описание и чертеж на уредбата за съхранение на водород ...

3.9.1.2.   Марка(и): ...

3.9.1.3.   Тип(ове): ...

3.9.1.4.   Номер на одобрение: ...

3.9.6.   Датчици за откриване на пропуски на водород: ...

3.9.6.1.   Марка(и): ...

3.9.6.2.   Тип(ове): ...

3.9.7.   Връзка или гърловина за зареждане с гориво

3.9.7.1.   Марка(и): ...

3.9.7.2.   Тип(ове): ...

3.9.8.   Чертеж с изисквания за монтаж и експлоатация

ЧАСТ 2

Образец I

СЪОБЩЕНИЕ

(максимален формат: A4 (210 × 297 mm)),

(1)

издадено от: Наименование на административния орган:

Относно (2): Издаване на одобрение

Разширяване на одобрение

Отказ на одобрение

Отнемане на одобрение

Окончателно прекратяване на производството

на тип уредба за съхранение на сгъстен водород по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозните средства, работещи с водородно гориво, в съответствие с Правило No 134

Одобрение No: Разширение No:

1. Търговска марка:

2. Тип и търговско(и) наименование(я):

3. Наименование и адрес на производителя:

4. Наименование и адрес на представителя на производителя, ако е приложимо:

5. Кратко описание на уредбата за съхранение на водород:

6. Дата на представяне на уредбата за съхранение на водород за одобряване:

7. Техническа служба, извършваща изпитванията за одобряване:

8. Дата на протокола, издаден от посочената служба:

9. Номер на протокола, издаден от посочената служба:

10. Издава се/Отказва се одобрение по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозните средства, работещи с водородно гориво (2):

11. Място:

12. Дата:

13. Подпис:

14. Информационен документ, приложен към настоящото съобщение:

15. Забележки:

(1) Отличителен номер на държавата, която е издала/разширила/отказала/отнела одобрението (вж. разпоредбите относно одобряването в правилото).

(2) Ненужното се заличава.

Образец II

Образец II

СЪОБЩЕНИЕ

(максимален формат: A4 (210 × 297 mm)),

(1)

издадено от: Наименование на административния орган:

Относно (2): Издаване на одобрение

Разширяване на одобрение

Отказ на одобрение

Отнемане на одобрение

Окончателно прекратяване на производството

на тип специфичен компонент (ТУПН / възвратен клапан / автоматичен запорен клапан (2)) по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозните средства, работещи с водородно гориво, в съответствие с Правило No 134

Одобрение No: Разширение No:

1. Търговска марка:

2. Тип и търговско(и) наименование(я):

3. Наименование и адрес на производителя:

4. Наименование и адрес на представителя на производителя, ако е приложимо:

5. Кратко описание на специфичния компонент

6. Дата на представяне на специфичния компонент за одобряване:

7. Техническа служба, извършваща изпитванията за одобряване:

8. Дата на протокола, издаден от посочената служба:

9. Номер на протокола, издаден от посочената служба:

10. Издава се/Отказва се одобрение по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозните средства, работещи с водородно гориво (2):

11. Място:

12. Дата:

13. Подпис:

14. Информационен документ, приложен към настоящото съобщение:

15. Забележки:

(1) Отличителен номер на държавата, която е издала/разширила/отказала/отнела одобрението (вж. разпоредбите относно одобряването в правилото).

(2) Ненужното се заличава.

Образец III

Образец III

СЪОБЩЕНИЕ

(максимален формат: A4 (210 × 297 mm)),

(1)

издадено от: Наименование на административния орган:

Относно (2): Издаване на одобрение

Разширяване на одобрение

Отказ на одобрение

Отнемане на одобрение

Окончателно прекратяване на производството

на тип превозно средство по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозните средства, работещи с водородно гориво, в съответствие с Правило No 134

Одобрение No: Разширение No:

1. Търговска марка:

2. Тип и търговско(и) наименование(я):

3. Наименование и адрес на производителя:

4. Наименование и адрес на представителя на производителя, ако е приложимо:

5. Кратко описание на превозното средство:

6. Дата на представяне на превозното средство за одобряване:

7. Техническа служба, извършваща изпитванията за одобряване:

8. Дата на протокола, издаден от посочената служба:

9. Номер на протокола, издаден от посочената служба:

10. Издава се/Отказва се одобрение по отношение на характеристиките, свързани с безопасността на превозните средства, работещи с водородно гориво (2):

11. Място:

12. Дата:

13. Подпис:

14. Информационен документ, приложен към настоящото съобщение:

15. Забележки:

(1) Отличителен номер на държавата, която е издала/разширила/отказала/отнела одобрението (вж. разпоредбите относно одобряването в правилото).

(2) Ненужното се заличава.

---

(1)  Излишното се заличава (има случаи, в които не трябва да се заличава нищо, когато е приложима повече от една позиция)

1

(2)  Ако средствата за идентифициране на типа съдържат знаци, които не са от значение за описанието на типа на превозното средство, за което се отнася настоящият информационен документ, тези знаци трябва да се отбележат в документацията със символа „[..]“ (напр. [...]).

2

(3)  Съгласно определеното в Консолидираната резолюция за конструкцията на превозни средства (R.E.3), документ ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, точка 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3

(4)  Излишното се заличава (има случаи, в които не трябва да се заличава нищо, когато е приложима повече от една позиция)

4

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 2

ОФОРМЛЕНИЕ НА МАРКИРОВКИТЕ ЗА ОДОБРЕНИЕ

ОБРАЗЕЦ А

(вж. точки 4.4 — 4.4.2 от настоящото правило)

а = 8 mm (минимум)

Горепоказаната маркировка за одобрение, поставена на превозно средство/уредба за съхранение/специфичен компонент, показва, че типът на превозното средство/уредбата за съхранение/специфичния компонент е бил одобрен в Белгия (Е 6) по отношение на неговите характеристики, свързани с безопасността на превозни средства, работещи с водородно гориво, в съответствие с Правило No 134. Първите две цифри в номера на одобрението указват, че то е предоставено в съответствие с изискванията на Правило No 134 в първоначалния му вариант.

ОБРАЗЕЦ Б

(вж. точка 4.5 от настоящото правило)

а = 8 mm (минимум)

Горепоказаната маркировка за одобрение, поставена на превозно средство, показва, че съответното пътно превозно средство е одобрено в Нидерландия (Е 4) съгласно Правила No 134 и 100 (*1). Номерът на одобрението указва, че на датите, на които съответните одобрения са издадени, Правило No 100 вече е изменено със серия от изменения 02, а Правило No 134 е още в първоначалния си вид.

---

(*1)  Последният номер е даден единствено като пример.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 3

ПРОЦЕДУРИ ЗА ИЗПИТВАНЕ НА УРЕДБАТА ЗА СЪХРАНЕНИЕ НА СГЪСТЕН ВОДОРОД

1.   ПРОЦЕДУРИТЕ ЗА ИЗПИТВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ИЗИСКВАНИЯТА ЗА КВАЛИФИЦИРАНЕ НА УРЕДБИ ЗА СЪХРАНЕНИЕ НА СГЪСТЕН ВОДОРОД СА ОРГАНИЗИРАНИ, КАКТО СЛЕДВА:

| | Точка 2 от настоящото приложение съдържа процедурите за изпитване на базовите експлоатационни количествени показатели (изискване по точка 5.1 от настоящото правило) |
| --- | --- |

Точка 2 от настоящото приложение съдържа процедурите за изпитване на базовите експлоатационни количествени показатели (изискване по точка 5.1 от настоящото правило)

| | Точка 3 от настоящото приложение съдържа процедурите за изпитване на дълготрайността на експлоатационните показатели (изискване по точка 5.2 от настоящото правило) |
| --- | --- |

Точка 3 от настоящото приложение съдържа процедурите за изпитване на дълготрайността на експлоатационните показатели (изискване по точка 5.2 от настоящото правило)

| | Точка 4 от настоящото приложение съдържа процедурите за изпитване на очакваните експлоатационни показатели при експлоатация в пътната мрежа (изискване по точка 5.3 от настоящото правило) |
| --- | --- |

Точка 4 от настоящото приложение съдържа процедурите за изпитване на очакваните експлоатационни показатели при експлоатация в пътната мрежа (изискване по точка 5.3 от настоящото правило)

| | Точка 5 от настоящото приложение съдържа процедурите за изпитване на показателите по отношение на прекратяването на работа в случай на огън (изискване по точка 5.4 от настоящото правило) |
| --- | --- |

Точка 5 от настоящото приложение съдържа процедурите за изпитване на показателите по отношение на прекратяването на работа в случай на огън (изискване по точка 5.4 от настоящото правило)

| | Точка 6 от настоящото приложение съдържа процедурите за изпитване на дълготрайността на експлоатационните показатели на първичните затварящи приспособления (изискване по точка 5.5 от настоящото правило) |
| --- | --- |

Точка 6 от настоящото приложение съдържа процедурите за изпитване на дълготрайността на експлоатационните показатели на първичните затварящи приспособления (изискване по точка 5.5 от настоящото правило)

2.   ПРОЦЕДУРИ ЗА ИЗПИТВАНЕ НА БАЗОВИТЕ ЕКСПЛОАТАЦИОННИ КОЛИЧЕСТВЕНИ ПОКАЗАТЕЛИ (ИЗИСКВАНЕ ПО ТОЧКА 5.1 ОТ НАСТОЯЩОТО ПРАВИЛО)

2.1.   Изпитване за устойчивост на разрушаване (хидравлично)

Изпитването за устойчивост на разрушаване се провежда при температура на околната среда 20 (± 5) °C, като се използва непредизвикваща корозия течност.

2.2.   Изпитване с циклично изменение на налягането (хидравлично)

Изпитването се провежда в съответствие със следната процедура:

| а) | Резервоарът се напълва с непредизвикваща корозия течност. |
| --- | --- |

а)

Резервоарът се напълва с непредизвикваща корозия течност.

| б) | В началото на изпитването температурата и относителната влажност на резервоара и течността се стабилизират на определеното ниво. Температурата на средата, горивния флуид и обвивката на резервоара се поддържа на определеното ниво за времетраенето на изпитването. Температурата на резервоара може да се отклонява от тази на околната среда по време на изпитването. |
| --- | --- |

б)

В началото на изпитването температурата и относителната влажност на резервоара и течността се стабилизират на определеното ниво. Температурата на средата, горивния флуид и обвивката на резервоара се поддържа на определеното ниво за времетраенето на изпитването. Температурата на резервоара може да се отклонява от тази на околната среда по време на изпитването.

| в) | Резервоарът се подлага на циклично изменение на налягането между 2 (± 1) MPa и целевото налягане с честота, която не надвишава 10 цикъла на минута, за определения брой цикли. |
| --- | --- |

в)

Резервоарът се подлага на циклично изменение на налягането между 2 (± 1) MPa и целевото налягане с честота, която не надвишава 10 цикъла на минута, за определения брой цикли.

| г) | Температурата на хидравличната течност в резервоара се следи и поддържа на определеното ниво. |
| --- | --- |

г)

Температурата на хидравличната течност в резервоара се следи и поддържа на определеното ниво.

3.   ПРОЦЕДУРИ ЗА ИЗПИТВАНЕ НА ДЪЛГОТРАЙНОСТТА НА ЕКСПЛОАТАЦИОННИТЕ ПОКАЗАТЕЛИ (ИЗИСКВАНЕ ПО ТОЧКА 5.2 ОТ НАСТОЯЩОТО ПРАВИЛО)

3.1.   Проверка под налягане

Уредбата се подлага на плавно и непрекъснато повишаване на налягането, с непредизвикваща корозия хидравлична течност, до достигане на целевото налягане на изпитването, след което се задържа за определеното време в това състояние.

3.2.   Изпитване на падане (удар) (без налягане)

Резервоарът за съхранение се подлага на изпитване на падане при температурата на околната среда, без вътрешно налягане или монтирани вентили. Повърхността, върху която се пускат резервоарите, е гладка, хоризонтална бетонна подложка или друг тип подово покритие с еквивалентна твърдост.

Ориентацията на падащия резервоар (в съответствие с изискванията на точка 5.2.2) се определя, както следва: Един или повече допълнителни резервоари се пускат във всяка от ориентациите, описани по-долу. Различните ориентации на падане могат да се изпитват с един единствен резервоар или да се използват четири отделни резервоара за изпитване на четирите ориентации на падане.

| i) | еднократно пускане от хоризонтално положение при височина на дъното 1,8 m над повърхността, върху която се пуска; |
| --- | --- |

i)

еднократно пускане от хоризонтално положение при височина на дъното 1,8 m над повърхността, върху която се пуска;

| ii) | еднократно пускане върху края на резервоара от вертикално положение, като краят с отвора за зареждане с гориво е отгоре, с потенциална енергия не по-малко от 488 J и височина на долния край не повече от 1,8 m; |
| --- | --- |

ii)

еднократно пускане върху края на резервоара от вертикално положение, като краят с отвора за зареждане с гориво е отгоре, с потенциална енергия не по-малко от 488 J и височина на долния край не повече от 1,8 m;

| iii) | еднократно пускане върху края на резервоара от вертикално положение, като краят с отвора за зареждане е отдолу, с потенциална енергия не по-малко от 488 J и височина на долния край не повече от 1,8 m. Ако резервоарът е симетричен (с два еднакви края с отвори за зареждане) тази ориентация на падане не се изисква; |
| --- | --- |

iii)

еднократно пускане върху края на резервоара от вертикално положение, като краят с отвора за зареждане е отдолу, с потенциална енергия не по-малко от 488 J и височина на долния край не повече от 1,8 m. Ако резервоарът е симетричен (с два еднакви края с отвори за зареждане) тази ориентация на падане не се изисква;

| iv) | еднократно пускане под ъгъл 45° спрямо вертикалната ориентация, като краят с отвора за зареждане е отдолу, а центърът на тежестта е на 1,8 m над земната повърхност. Ако обаче долният край на резервоара е на по-малко от 0,6 m от земната повърхност, ъгълът на падане се изменя, така че да се запази минимално разстояние до земната повърхност от 0,6 m и височина на центъра на тежестта 1,8 m над земната повърхност. |
| --- | --- |

iv)

еднократно пускане под ъгъл 45° спрямо вертикалната ориентация, като краят с отвора за зареждане е отдолу, а центърът на тежестта е на 1,8 m над земната повърхност. Ако обаче долният край на резервоара е на по-малко от 0,6 m от земната повърхност, ъгълът на падане се изменя, така че да се запази минимално разстояние до земната повърхност от 0,6 m и височина на центъра на тежестта 1,8 m над земната повърхност.

Четирите ориентации на падане са показани на фигура 1.

Фигура 1

Ориентации на падане

Център на тежестта

≥ 0,6 m

≥ 488 J

≤ 1,8 m

1,8 m

No 4

No 3

No 2

No 1

Не трябва да се правят опити за предотвратяване на отскачането на резервоарите, но те могат да бъдат предпазвани от преобръщане по време на изпитванията за вертикално падане, описани по-горе.

Ако за изпълнението на всички спецификации за падане се използва повече от един резервоар, използваните резервоари се подлагат на циклично изменение на налягането съгласно приложение 3, точка 2.2 или докато настъпи пропускане, или докато бъдат изпълнени 22 000 цикъла без пропускане. Пропускане не трябва да настъпва в рамките на 11 000 цикъла.

Ориентацията на падащия резервоар, пуснат в съответствие с изискванията на точка 5.2.2, се установява, както следва:

| а) | Ако един единствен резервоар е бил подложен на всичките четири ориентации на падане, то тогава резервоарът, пускан в съответствие с изискването, посочено в точка 5.2.2, се пуска във всичките четири ориентации. |
| --- | --- |

а)

Ако един единствен резервоар е бил подложен на всичките четири ориентации на падане, то тогава резервоарът, пускан в съответствие с изискването, посочено в точка 5.2.2, се пуска във всичките четири ориентации.

| б) | Ако за изпълнението на четирите ориентации на падане се използва повече от един резервоар и всички използвани резервоари достигнат 22 000 цикъла без пропускане, ориентацията на резервоара, пускан в съответствие с изискването, посочено в точка 5.2.2, трябва да е ориентацията под ъгъл 45 ° (iv), като след това резервоарът се подлага на допълнително изпитване, както е посочено в точка 5.2. |
| --- | --- |

б)

Ако за изпълнението на четирите ориентации на падане се използва повече от един резервоар и всички използвани резервоари достигнат 22 000 цикъла без пропускане, ориентацията на резервоара, пускан в съответствие с изискването, посочено в точка 5.2.2, трябва да е ориентацията под ъгъл 45 ° (iv), като след това резервоарът се подлага на допълнително изпитване, както е посочено в точка 5.2.

| в) | Ако за изпълнението на четирите ориентации на падане се използва повече от един резервоар и някой от използваните резервоари не достигне 22 000 цикъла без пропускане, новият резервоар се подлага на ориентациите на падане, при които пропуските са възникнали след най-малкия брой цикли, и след това преминава допълнителни изпитвания, както е посочено в точка 5.2. |
| --- | --- |

в)

Ако за изпълнението на четирите ориентации на падане се използва повече от един резервоар и някой от използваните резервоари не достигне 22 000 цикъла без пропускане, новият резервоар се подлага на ориентациите на падане, при които пропуските са възникнали след най-малкия брой цикли, и след това преминава допълнителни изпитвания, както е посочено в точка 5.2.

3.3.   Изпитване на повреждане на повърхността (без налягане)

Изпитването се извършва в следната последователност:

| а) | Създаване на повърхностен дефект: Нанасят се два надлъжни среза на долната външна повърхност на хоризонталния резервоар за съхранение, който не е под налягане, по протежение на цилиндричната зона, близо до зоната на прехода към по-голям диаметър, но без да навлизат в нея. Първият срез е най-малко 1,25 mm дълбок и 25 mm дълъг в края на резервоара, в който се намира вентилът. Вторият срез е най-малко 0,75 mm дълбок и 200 mm дълъг в края на резервоара, обратен на края с вентила. |
| --- | --- |

а)

Създаване на повърхностен дефект: Нанасят се два надлъжни среза на долната външна повърхност на хоризонталния резервоар за съхранение, който не е под налягане, по протежение на цилиндричната зона, близо до зоната на прехода към по-голям диаметър, но без да навлизат в нея. Първият срез е най-малко 1,25 mm дълбок и 25 mm дълъг в края на резервоара, в който се намира вентилът. Вторият срез е най-малко 0,75 mm дълбок и 200 mm дълъг в края на резервоара, обратен на края с вентила.

| б) | Удари с махало: Горната част на хоризонталния резервоар за съхранение е разделена на пет отделни (неприпокриващи се) зони с диаметър 100 mm всяка (вж. фигура 2). След предварителна подготовка в рамките на 12 часа при ≤ – 40 °C в камера за изпитване на външни въздействия, центърът на всяка от петте зони издържа на удар на махало, представляващо равностенна пирамида с квадратна основа, чиито ръбовете и връх са със закръгление с радиус 3 mm. Центърът на удара на махалото съвпада с центъра на тежестта на пирамидата. Енергията на махалото в момента на сблъсъка с всяка от петте маркирани зони върху резервоара е 30 J. Резервоарът е неподвижно закрепен по време на удара с махалото и не е под налягане. |
| --- | --- |

б)

Удари с махало: Горната част на хоризонталния резервоар за съхранение е разделена на пет отделни (неприпокриващи се) зони с диаметър 100 mm всяка (вж. фигура 2). След предварителна подготовка в рамките на 12 часа при ≤ – 40 °C в камера за изпитване на външни въздействия, центърът на всяка от петте зони издържа на удар на махало, представляващо равностенна пирамида с квадратна основа, чиито ръбовете и връх са със закръгление с радиус 3 mm. Центърът на удара на махалото съвпада с центъра на тежестта на пирамидата. Енергията на махалото в момента на сблъсъка с всяка от петте маркирани зони върху резервоара е 30 J. Резервоарът е неподвижно закрепен по време на удара с махалото и не е под налягане.

Фигура 2

Страничен изглед на резервоара

Страничен изглен на резервоара

3.4.   Изпитване за устойчивост на химически вещества и изпитване с циклично изменение на налягането при температурата на околната среда

Всяка от 5-те зони върху резервоар, който не е под налягане, подложен на предварителна подготовка за удар с махало (приложение 3, точка 3.3), е изложена на въздействието на един от петте разтвора:

| а) | 19 % (обемни) сярна киселина във вода (акумулаторна киселина); |
| --- | --- |

а)

19 % (обемни) сярна киселина във вода (акумулаторна киселина);

| б) | 25 % (тегловни) натриев хидроксид във вода; |
| --- | --- |

б)

25 % (тегловни) натриев хидроксид във вода;

| в) | 5 % (обемни) метанол в бензин (флуиди в зарядни станции); |
| --- | --- |

в)

5 % (обемни) метанол в бензин (флуиди в зарядни станции);

| г) | 28 % (тегловни) амониев нитрат във вода (разтвор на уреа); и |
| --- | --- |

г)

28 % (тегловни) амониев нитрат във вода (разтвор на уреа); и

| д) | 50 % (обемни) метилов алкохол във вода (течност за миене на стъкла на автомобили). |
| --- | --- |

д)

50 % (обемни) метилов алкохол във вода (течност за миене на стъкла на автомобили).

Резервоарът за изпитване е ориентиран нагоре със зоните, излагани на въздействието на флуидите. Върху всяка от петте зони с предварителна подготовка се поставя подложка от стъклена вата с приблизителна дебелина 0,5 mm и диаметър 100 mm. Към стъклената вата се добавя течността за изпитване в количество, достатъчно, за да се гарантира, че подложката е навлажнена по цялата ѝ повърхност и в цялата ѝ дебелина за времетраенето на изпитването.

Резервоарът се подлага на въздействието на стъклената вата в продължение на 48 часа, при което се поддържат налягане 125 % от НРН (+ 2/– 0 MPa) (прилагано хидравлично) и температура 20 (± 5) °С, преди резервоарът да бъде подложен на допълнителни изпитвания.

Циклично изменение на налягането се извършва до определените целеви налягания съгласно точка 2.2 от настоящото приложение при 20 (± 5) °С за определения брой цикли. Подложките от стъклена вата се отстраняват и повърхността на резервоара се изплаква с вода, преди да се изпълнят последните 10 цикъла до определено крайно целево налягане.

3.5.   Изпитване на статично налягане (хидравлично)

Уредбата за съхранение се поставя под целевото налягане в камера с регулирана температура. Температурата на горивната камера и на непредизвикващия корозия горивен флуид се поддържа на нивото на целевата температура в рамките на ± 5 °C за определената продължителност.

4.   ПРОЦЕДУРИ ЗА ИЗПИТВАНЕ НА ОЧАКВАНИТЕ ЕКСПЛОАТАЦИОННИ ПОКАЗАТЕЛИ ПРИ ЕКСПЛОАТАЦИЯ В ПЪТНАТА МРЕЖА (ИЗИСКВАНЕ ПО ТОЧКА 5.3 ОТ НАСТОЯЩОТО ПРАВИЛО)

(Предоставени са пневматични процедури за изпитване; хидравличните елементи на изпитването са описани в приложение 3, точка 2.1)

4.1.   Изпитване чрез циклично изменение на налягането на газ (пневматично)

В началото на изпитването уредбата за съхранение се стабилизира при определените стойности на температурата, относителната влажност и нивото на горивото в продължение на най-малко 24 часа. Определените температура и относителна влажност се поддържат в средата на изпитване през останалата част от изпитването. (Когато се изисква в спецификацията на изпитването, температурата на уредбата се стабилизира на нивото на външната околна температура между циклите на налягане). Уредбата за съхранение се подлага на циклично изменение на налягането от по-малко от 2 (+0/–1) MPa до посоченото максимално налягане (±1MPa). Ако регулиращи механизми на системите, които са активни по време на експлоатацията на превозното средство, предотвратяват падането на налягането под определена стойност, налягането при изпитвателните цикли не трябва да спада под посочената стойност. Скоростта на пълнене се регулира така, че скоростта на линейно изменение на налягането да е постоянна в интервал от 3 минути, а дебитът на горивото да не надвишава 60 g/s; температурата на водородното гориво, разпръсквано в резервоара, се поддържа на нивото на определената температура. Скоростта на линейно изменение на налягането трябва обаче да бъде намалена, ако температурата на газа в резервоара надвиши + 85 °C. Скоростта на източване се регулира така, че да е по-голяма или равна на предвидената максимална стойност на изразходване на гориво от превозното средство. Изпълнява се посоченият брой цикли на изменение на налягането. Ако за предвидената употреба на превозното средство се използват оборудване и/или регулиращи механизми за предотвратяване на гранични вътрешни температури, изпитването може да се проведе с тези устройства и/или регулиращи механизми (или еквивалентни мерки).

4.2.   Изпитване за просмукване на газ (пневматично)

Една уредба за съхранение се пълни изцяло с газообразен водород при 115 % от НРН (+ 2/– 0 MPa) (плътността на пълнене, еквивалентна на 100 % от НРН при температура + 15 °C, е 113 % от НРН при + 55 °C) и се поддържа при температури ≥ + 55 °C в херметично затворен резервоар, докато се постигне просмукване в равновесно състояние или до просмукването на 30 часа (взема се по-дългият период). Измерва се общата степен на разреждане в равновесно състояние, предизвикано от пропускане и просмукване в уредбата за съхранение.

4.3.   Изпитване за локално пропускане на газ (пневматично)

Това изискване може да се изпълни, като се използва „изпитване за мехурчета“. При изпитването за мехурчета се използва следната процедура:

| а) | Отвеждането на отработилите газове от запорния клапан (и от други вътрешни свързващи елементи на водородните системи) се прекъсва за това изпитване, тъй като то се концентрира върху външни пропуски.
  По преценка на изпитващия изпитваното изделие може да бъде потопено във флуида за изпитване за пропускане или пък флуидът за изпитване за пропускане да бъде нанесен върху повърхността на изпитваното изделие, без последното да се потапя. Мехурчетата могат да се различават значително по размер в зависимост от условията. Изпитващият изчислява пропускането на газ въз основа на размера и скоростта на образуване на мехурчета. |
| --- | --- |

а)

Отвеждането на отработилите газове от запорния клапан (и от други вътрешни свързващи елементи на водородните системи) се прекъсва за това изпитване, тъй като то се концентрира върху външни пропуски.

По преценка на изпитващия изпитваното изделие може да бъде потопено във флуида за изпитване за пропускане или пък флуидът за изпитване за пропускане да бъде нанесен върху повърхността на изпитваното изделие, без последното да се потапя. Мехурчетата могат да се различават значително по размер в зависимост от условията. Изпитващият изчислява пропускането на газ въз основа на размера и скоростта на образуване на мехурчета.

| б) | Бележка: За скорост на локален пропуск от 0,005 mg/sec (3,6 Nml/min) резултантната допустима скорост на образуване на мехурчета е около 2 030 мехурчета в минута, с типичен диаметър на мехурчето 1,5 mm. Дори ако се образуват много по-големи мехурчета, пропускането трябва да е лесно откриваемо. При един необичайно голям диаметър от 6 mm допустимата скорост на образуване на мехурчетата ще бъде приблизително 32 в минута. |
| --- | --- |

б)

Бележка: За скорост на локален пропуск от 0,005 mg/sec (3,6 Nml/min) резултантната допустима скорост на образуване на мехурчета е около 2 030 мехурчета в минута, с типичен диаметър на мехурчето 1,5 mm. Дори ако се образуват много по-големи мехурчета, пропускането трябва да е лесно откриваемо. При един необичайно голям диаметър от 6 mm допустимата скорост на образуване на мехурчетата ще бъде приблизително 32 в минута.

5.   ПРОЦЕДУРИ ЗА ИЗПИТВАНЕ НА ПОКАЗАТЕЛИТЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПРЕКРАТЯВАНЕТО НА РАБОТА В СЛУЧАЙ НА ОГЪН (ТОЧКА 5.4 ОТ НАСТОЯЩОТО ПРАВИЛО)

5.1.   Изпитване на огън

Възелът на резервоара за водород се състои от уредбата за съхранение на сгъстен водород със съответните допълнителни елементи, включително уредбата за отвеждане на изпуснатия газ (напр. вентилационната тръба и нейната обшивка) и всички екраниращи елементи, закрепени непосредствено върху резервоара (напр. топлинна изолация на резервоарите и/или покрития/прегради над ТУПН).

За идентифициране на местоположението на уредбата над първоначалния (локален) огън се използва един от следните два метода:

а)   Метод 1: Квалифициране за общ (неспецифичен) монтаж на превозното средство

Ако не е определена монтажната конфигурация на превозното средство (и одобрението на типа на уредбата не е ограничено до конкретна монтажна конфигурация на превозното средство), тогава зоната на излагане на локален огън е тази зона на изпитваното изделие, която е най-отдалечена от ТУПН. Изпитваното изделие, посочено по-горе, включва само топлинно екраниране или други изолиращи приспособления, прикрепени непосредствено към резервоара, които се използват при всички приложения на превозното средство. Системите за отвеждане на изпуснатия газ (напр. вентилационната тръба и нейната обшивка) и/или покритията/преградите над ТУПН се включват в резервоарния възел, ако се очаква те да бъдат използвани във всяко приложение. Ако дадена уредба се изпитва без представителни компоненти, се изисква повторно изпитване на тази уредба, ако дадено приложение на превозното средство изисква използването на този тип компоненти.

б)   Метод 2: Квалифициране за специфичен монтаж на превозно средство

Когато е посочена специфична монтажна конфигурация на превозното средство и одобрението на типа на уредбата е ограничено до тази специфична монтажна конфигурация на превозното средство, схемата на изпитването може да включва и други компоненти на превозното средство в допълнение към уредбата за съхранение на водород. Тези компоненти на превозното средство (като екраниране или прегради, които са трайно закрепени към конструкцията на превозното средство чрез заварки или болтове, но не са закрепени към уредбата за съхранение) се включват в схемата на изпитването в монтажната конфигурация на превозното средство във връзка с уредбата за съхранение на водород. Това изпитване на локален огън се провежда в най-неблагоприятните зони за излагане на огън, на база на четирите ориентации на огъня: огън, идващ от отделението за пътници, отделението за багаж, нишите на колесника или от събрал се на дъното бензин.

5.1.1.   Резервоарът може да бъде подложен на обхващащ огън без екраниращи компоненти, както е описано в приложение 3, точка 5.2.

5.1.2.   Прилагат се следните изисквания за изпитване, независимо дали се използва метод 1 или метод 2 (описани по-горе):

| а) | Резервоарният възел се пълни със сгъстен газообразен водород при 100 % от НРН (+2/–0 MPa). Резервоарният възел се поставя хоризонтално на около 100 mm над източника на огън. |
| --- | --- |

а)

Резервоарният възел се пълни със сгъстен газообразен водород при 100 % от НРН (+2/–0 MPa). Резервоарният възел се поставя хоризонтално на около 100 mm над източника на огън.

| б) | Част на изпитването на огън, основана на използването на локален огън:






  i) | Зоната на излагане на локален огън е разположена в частта на изпитваното изделие, която е най-отдалечена от ТУПН. Ако за конкретна монтажна конфигурация на превозно средство е избран метод 2 и са били определени по-уязвими зони, тази от тях, която е най-отдалечена от ТУПН, се разполага непосредствено над първоначалния източник на огън. |
| --- | --- | --- |

б)

Част на изпитването на огън, основана на използването на локален огън:

i)

Зоната на излагане на локален огън е разположена в частта на изпитваното изделие, която е най-отдалечена от ТУПН. Ако за конкретна монтажна конфигурация на превозно средство е избран метод 2 и са били определени по-уязвими зони, тази от тях, която е най-отдалечена от ТУПН, се разполага непосредствено над първоначалния източник на огън.

| ii) | Източникът на огън се състои от горелки за ВНГ, които са конфигурирани така, че да произвеждат еднаква минимална температура върху изпитваното изделие, измервана с минимум 5 термодвойки, които обхващат дължината на изпитваното изделие до максимум 1,65 m (най-малко 2 термодвойки в зоната на излагане на локален огън, и най-малко 3 термодвойки на равни разстояния и на не повече от 0,5 m една от друга в останалата част), разположени на 25 (±10) mm от външната повърхност на изпитваното изделие по протежение на неговата надлъжна ос. По избор на производителя или по преценка на изпитващата организация могат да се разполагат допълнителни термодвойки в пунктовете за наблюдение на ТУПН или на други места за незадължителни диагностични цели. |
| --- | --- |

ii)

Източникът на огън се състои от горелки за ВНГ, които са конфигурирани така, че да произвеждат еднаква минимална температура върху изпитваното изделие, измервана с минимум 5 термодвойки, които обхващат дължината на изпитваното изделие до максимум 1,65 m (най-малко 2 термодвойки в зоната на излагане на локален огън, и най-малко 3 термодвойки на равни разстояния и на не повече от 0,5 m една от друга в останалата част), разположени на 25 (±10) mm от външната повърхност на изпитваното изделие по протежение на неговата надлъжна ос. По избор на производителя или по преценка на изпитващата организация могат да се разполагат допълнителни термодвойки в пунктовете за наблюдение на ТУПН или на други места за незадължителни диагностични цели.

| iii) | Използват се ветрозащитни екрани с цел осигуряване на равномерно нагряване. |
| --- | --- |

iii)

Използват се ветрозащитни екрани с цел осигуряване на равномерно нагряване.

| iv) | Източникът на огън се разполага в рамките на 250 (± 50) mm надлъжно под зоната на излагане на локален огън на изпитваното изделие. Ширината на източника на огъня обхваща целия диаметър (цялата ширина) на уредбата за съхранение. Ако е избран метод 2, дължината и ширината се намаляват, ако е необходимо, за да се вземат предвид специфичните характеристики на превозното средство. |
| --- | --- |

iv)

Източникът на огън се разполага в рамките на 250 (± 50) mm надлъжно под зоната на излагане на локален огън на изпитваното изделие. Ширината на източника на огъня обхваща целия диаметър (цялата ширина) на уредбата за съхранение. Ако е избран метод 2, дължината и ширината се намаляват, ако е необходимо, за да се вземат предвид специфичните характеристики на превозното средство.

| v) | Както е показано на фигура 3, температурата на термодвойките в зоната на излагане на локален огън се е увеличавала непрекъснато до достигането най-малко на 300 °C в рамките на 1 минута след запалването и 600 °C в рамките на 3 минути след запалването, а през следващите 7 минути е била поддържана на ниво най-малко 600 °C. През този период температурата в зоната на излагане на локален огън не трябва да надвишава 900 °C. Съответствието с топлинните изисквания започва 1 минута след навлизане в периода с минимални и максимални граници и се основава на едноминутната пълзяща средна стойност, изчислена за всяка от термодвойките в съответната област. (Бележка: Температурата извън областта на първоначалния източник на огън не е специфицирана в рамките на тези първоначални 10 минути след запалването.) |
| --- | --- |

v)

Както е показано на фигура 3, температурата на термодвойките в зоната на излагане на локален огън се е увеличавала непрекъснато до достигането най-малко на 300 °C в рамките на 1 минута след запалването и 600 °C в рамките на 3 минути след запалването, а през следващите 7 минути е била поддържана на ниво най-малко 600 °C. През този период температурата в зоната на излагане на локален огън не трябва да надвишава 900 °C. Съответствието с топлинните изисквания започва 1 минута след навлизане в периода с минимални и максимални граници и се основава на едноминутната пълзяща средна стойност, изчислена за всяка от термодвойките в съответната област. (Бележка: Температурата извън областта на първоначалния източник на огън не е специфицирана в рамките на тези първоначални 10 минути след запалването.)

Фигура 3

Температурен профил на изпитването на огън

Запалване на основната горелка

Зона на обхващащ огън извън зоната на излагане на локален огън (нарастване на температурата на горелката)

Зона на излагане на локален огън

Обхващащ огън

Излагане на локален огън

Минути

800 °C

300 °C

600 °C

Мин. темп.

| в) | Част на изпитването на огън, основана на използването на обхващащ огън
  В рамките на следващите 2 минути температурата по цялата повърхност на изпитваното изделие трябва да бъде увеличена до поне 800 °C, а източникът на огъня трябва да бъде разширен така, че да се получи еднаква температура по цялата дължина (до 1,65 m) и цялата широчина на изпитваното изделие (обхващащ огън). Минималната температура се поддържа на 800 °C, а максималната температура не трябва да надвишава 1 100 °C. Съответствието с топлинните изисквания трябва да започне 1 минута след започването на периода с постоянни минимална и максимална граници и се основава на едноминутната пълзяща средна стойност, изчислена за всяка от термодвойките.
  Изпитваното изделие се държи при тази температура (в условия на обхващащ огън) докато уредбата изпусне газа посредством ТУПН и налягането спадне под 1 МРа. Отвеждането на изпускания газ трябва да е постоянно (без прекъсване), а уредбата за съхранение не трябва да се поврежда. Не трябва да се допуска допълнително изпускане поради пропускане (с изключение на изпускането чрез ТУПН), водещо до пламък с дължина над 0,5 m извън периметъра на приложения огън.

  Резюме на протокола за изпитване на огън | Област на локален огън | Времеви период | Област на обхващащ огън
  (Извън областта на локален огън) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Действие | Запалване на горелките | 0—1 минути | Изключени горелки |
| Минимална температура | Не е посочено | Не е посочено |
| Максимална температура | По-ниска от 900 °C | Не е посочено |
| Действие | Повишаване на температурата и стабилизиране на огъня, за да започне излагането на локален огън | 1—3 минути | Изключени горелки |
| Минимална температура | По-висока от 300 °C | Не е посочено |
| Максимална температура | По-ниска от 900 °C | Не е посочено |
| Действие | Излагането на локален огън продължава | 3—10 минути. | Изключени горелки |
| Минимална температура | Едноминутна пълзяща средна стойност, по-висока 600 °C | Не е посочено |
| Максимална температура | Едноминутна пълзяща средна стойност, по-ниска 900 °C | Не е посочено |
| Действие | Повишаване на температурата | 10—11 минути | Основната горелка се запалва след 10 минути |
| Минимална температура | Едноминутна пълзяща средна стойност, по-висока 600 °C | Не е посочено |
| Максимална температура | Едноминутна пълзяща средна стойност, по-ниска 1 100 °C | По-ниска от 1 100 °C |
| Действие | Повишаване на температурата и стабилизиране на огъня, за да започне излагането на обхващащ огън | 11—12 минути | Повишаване на температурата и стабилизиране на огъня, за да започне излагането на обхващащ огън |
| Минимална температура | Едноминутна пълзяща средна стойност, по-висока 600 °C | По-висока от 300 °C |
| Максимална температура | Едноминутна пълзяща средна стойност, по-ниска 1 100 °C | По-ниска от 1 100 °C |
| Действие | Излагането на обхващащ огън продължава | 12 минути — край на изпитването | Излагането на обхващащ огън продължава |
| Минимална температура | Едноминутна пълзяща средна стойност, по-висока 800 °C | Едноминутна пълзяща средна стойност, по-висока 800 °C |
| Максимална температура | Едноминутна пълзяща средна стойност, по-ниска 1 100 °C | Едноминутна пълзяща средна стойност, по-ниска 1 100 °C |

в)

Част на изпитването на огън, основана на използването на обхващащ огън

В рамките на следващите 2 минути температурата по цялата повърхност на изпитваното изделие трябва да бъде увеличена до поне 800 °C, а източникът на огъня трябва да бъде разширен така, че да се получи еднаква температура по цялата дължина (до 1,65 m) и цялата широчина на изпитваното изделие (обхващащ огън). Минималната температура се поддържа на 800 °C, а максималната температура не трябва да надвишава 1 100 °C. Съответствието с топлинните изисквания трябва да започне 1 минута след започването на периода с постоянни минимална и максимална граници и се основава на едноминутната пълзяща средна стойност, изчислена за всяка от термодвойките.

Изпитваното изделие се държи при тази температура (в условия на обхващащ огън) докато уредбата изпусне газа посредством ТУПН и налягането спадне под 1 МРа. Отвеждането на изпускания газ трябва да е постоянно (без прекъсване), а уредбата за съхранение не трябва да се поврежда. Не трябва да се допуска допълнително изпускане поради пропускане (с изключение на изпускането чрез ТУПН), водещо до пламък с дължина над 0,5 m извън периметъра на приложения огън.

Резюме на протокола за изпитване на огън

Област на локален огън

Времеви период

Област на обхващащ огън

(Извън областта на локален огън)

Действие

Запалване на горелките

0—1 минути

Изключени горелки

Минимална температура

Не е посочено

Не е посочено

Максимална температура

По-ниска от 900 °C

Не е посочено

Действие

Повишаване на температурата и стабилизиране на огъня, за да започне излагането на локален огън

1—3 минути

Изключени горелки

Минимална температура

По-висока от 300 °C

Не е посочено

Максимална температура

По-ниска от 900 °C

Не е посочено

Действие

Излагането на локален огън продължава

3—10 минути.

Изключени горелки

Минимална температура

Едноминутна пълзяща средна стойност, по-висока 600 °C

Не е посочено

Максимална температура

Едноминутна пълзяща средна стойност, по-ниска 900 °C

Не е посочено

Действие

Повишаване на температурата

10—11 минути

Основната горелка се запалва след 10 минути

Минимална температура

Едноминутна пълзяща средна стойност, по-висока 600 °C

Не е посочено

Максимална температура

Едноминутна пълзяща средна стойност, по-ниска 1 100 °C

По-ниска от 1 100 °C

Действие

Повишаване на температурата и стабилизиране на огъня, за да започне излагането на обхващащ огън

11—12 минути

Повишаване на температурата и стабилизиране на огъня, за да започне излагането на обхващащ огън

Минимална температура

Едноминутна пълзяща средна стойност, по-висока 600 °C

По-висока от 300 °C

Максимална температура

Едноминутна пълзяща средна стойност, по-ниска 1 100 °C

По-ниска от 1 100 °C

Действие

Излагането на обхващащ огън продължава

12 минути — край на изпитването

Излагането на обхващащ огън продължава

Минимална температура

Едноминутна пълзяща средна стойност, по-висока 800 °C

Едноминутна пълзяща средна стойност, по-висока 800 °C

Максимална температура

Едноминутна пълзяща средна стойност, по-ниска 1 100 °C

Едноминутна пълзяща средна стойност, по-ниска 1 100 °C

| г) | Документиране на резултатите от изпитването на огън
  Разположението на огъня се документира достатъчно подробно, за да може да се възпроизведе графикът на прилагане на топлина към изпитваното изделие. Резултатите включват изминалото време от запалването на огъня до началото на изпускането чрез ТУПН, както и максималното налягане и времето за изпускане до достигане на налягане, по-малко от 1 MPa. По време на изпитването температурите на термодвойките и налягането на резервоарите се записват на интервали, не по-големи от 10 s. Всяко неспазване на изискването за минималната температура, установено на базата на едноминутните пълзящи средни стойности, прави резултата от изпитването невалиден. Неспазване на изискването за максималната температура, установено на базата на едноминутните пълзящи средни стойности, прави резултата от изпитването невалиден само ако изпитваното изделие не е издържало изпитването. |
| --- | --- |

г)

Документиране на резултатите от изпитването на огън

Разположението на огъня се документира достатъчно подробно, за да може да се възпроизведе графикът на прилагане на топлина към изпитваното изделие. Резултатите включват изминалото време от запалването на огъня до началото на изпускането чрез ТУПН, както и максималното налягане и времето за изпускане до достигане на налягане, по-малко от 1 MPa. По време на изпитването температурите на термодвойките и налягането на резервоарите се записват на интервали, не по-големи от 10 s. Всяко неспазване на изискването за минималната температура, установено на базата на едноминутните пълзящи средни стойности, прави резултата от изпитването невалиден. Неспазване на изискването за максималната температура, установено на базата на едноминутните пълзящи средни стойности, прави резултата от изпитването невалиден само ако изпитваното изделие не е издържало изпитването.

5.2.   Изпитване на обхващащ огън:

Изпитваното устройство е уредбата за съхранение на сгъстен водород. Уредбата за съхранение се пълни със сгъстен газообразен водород при 100 % от НРН (+ 2/– 0 MPa). Резервоарът се разполага хоризонтално, като дъното му е на около 100 mm над източника на огън. Използват се метални защитни екрани, за да не се допусне влизането на огъня в пряк контакт с клапаните, арматурата и/или устройствата за понижаване на налягането на резервоара. Металните защитни екрани не трябва да са в пряк контакт с определената система за защита при огън (устройствата за понижаване на налягането или клапаните на резервоара).

Източникът на огън с дължина 1,65 m трябва да осигурява прякото въздействие на равномерен пламък върху повърхността на резервоара по целия му диаметър. Изпитването продължава до пълното изпускане на газа от резервоара (докато налягането в резервоара спадне под 0,7 МРа). Прекъсвания или колебания в работата на източника на огън правят невалидни резултатите от изпитването.

Температурата на пламъка се следи от най-малко три термодвойки, окачени в пламъка на разстояние приблизително 25 mm под дъното на резервоара. Термодвойките могат да бъдат закрепени към стоманени кубове с ръб до 25 mm. По време на изпитването температурата на термодвойките и налягането в резервоара се записват на всеки 30 секунди.

В рамките на пет минути след запалването на огъня се достига средна температура на пламъка, не по-ниска от 590 °C (както е определено от средната стойност на двете термодвойки, които записват най-високите температури на интервал от 60 секунди), която се поддържа по време на изпитването.

Ако резервоарът е с дължина под 1,65 m, центърът на резервоара се разполага над центъра на източника на огън. Ако резервоарът е с дължина над 1,65 m и е оборудван с устройство за понижаване на налягането в единия край, източникът на огън се разполага така, че да започне да въздейства от обратния край на резервоара. Ако резервоарът е с дължина над 1,65 m и е оборудван с устройства за понижаване на налягането и в двата края или на повече от едно място по протежението на резервоара, центърът на източника на огън се разполага по средата между тези две устройства за понижаване на налягане, които са на най-голямо разстояние едно от друго в хоризонталната равнина.

Резервоарът трябва да изпуска газ през устройство за понижаване на налягането и да не се разрушава.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 4

ПРОЦЕДУРИ ЗА ИЗПИТВАНЕ НА СПЕЦИФИЧНИ КОМПОНЕНТИ ЗА УРЕДБАТА ЗА СЪХРАНЕНИЕ НА СГЪСТЕН ВОДОРОД

1.   КВАЛИФИКАЦИОННИ ИЗПИТВАНИЯ НА ПОКАЗАТЕЛИТЕ НА ТУПН

Изпитването се извършва с газообразен водород, чиито качества отговарят на ISO 14687-2/SAE J2719. Всички изпитвания се извършват при температура на околната среда 20 (± 5) °C, освен ако не е посочено друго. Квалификационните изпитвания на показателите на ТУПН се определят, както следва (вж. също допълнение 1):

1.1.   Изпитване чрез циклично изменение на налягането

Пет ТУПН преминават през 11 000 цикъла на изменение на вътрешното налягане с помощта на газообразен водород, чиито качества отговарят на ISO 14687-2/SAE J2719. Първите пет цикъла на изменение на налягането са между 2 (± 1) MPa и 150 % от НРН (± 1 MPa); останалите цикли са между 2 (± 1) MPa и 125 % от НРН (± 1 MPa). Първите 1 500 цикъла на изменение на налягането се изпълняват при температура на ТУПН от 85 °C или по-висока. Останалите цикли се изпълняват при температура на ТУПН от 55 (± 5) °C. Максималната честота на циклите на изменение на налягането е десет цикъла в минута. След това изпитване устройството за понижаване на налягането трябва да съответства на изискванията за изпитването за пропускане (приложение 4, точка 1.8), изпитването за дебит (приложение 4, точка 1.10) и изпитването за задействане на стенд (приложение 4, точка 1.9).

1.2.   Изпитване с ускорен експлоатационен цикъл

На изпитване се подлагат осем ТУПН; три при определената от производителя температура на задействане, Tact, и пет при температурата на ускорен експлоатационен цикъл, Tlife = 9,1 × Tact0,503. ТУПН се поставя в пещ или се потапя в течност с постоянна температура (± 1 °C). Налягането на газообразния водород на входа на ТУПН е 125 % от НРН (± 1 MPa). Подаващото налягането устройство може да се намира извън пещта или ваната с контролирана температура. Всяко устройство се подлага на налягането индивидуално или посредством разпределителна система. Ако се използва разпределителна система, всяко съединение под налягане включва регулиращ клапан за предотвратяване загуба на налягане в уредбата, в случай че един от образците се повреди. Трите ТУПН, изпитвани при Tact, трябва да се задействат в рамките на по-малко от десет часа. Петте ТУПН, изпитвани при Tlife, не трябва да се задействат, преди да са изминали 500 часа.

1.3.   Изпитване чрез циклично изменение на температурата

| а) | Едно ТУПН, което не е под налягане, се потапя в течност, чиято температура се поддържа на ниво – 40 °C или по-ниско, най-малко за два часа. В рамките на пет минути ТУПН се прехвърля в течност, чиято температура се поддържа на ниво + 85 °C или по-високо, и се държи при тази температура най-малко два часа. ТУПН се прехвърля в течност, чиято температура се поддържа на ниво – 40 °C или по-ниска, в рамките на пет минути; |
| --- | --- |

а)

Едно ТУПН, което не е под налягане, се потапя в течност, чиято температура се поддържа на ниво – 40 °C или по-ниско, най-малко за два часа. В рамките на пет минути ТУПН се прехвърля в течност, чиято температура се поддържа на ниво + 85 °C или по-високо, и се държи при тази температура най-малко два часа. ТУПН се прехвърля в течност, чиято температура се поддържа на ниво – 40 °C или по-ниска, в рамките на пет минути;

| б) | Стъпка a) се повтаря докато не бъдат изпълнени 15 температурни цикъла; |
| --- | --- |

б)

Стъпка a) се повтаря докато не бъдат изпълнени 15 температурни цикъла;

| в) | След като ТУПН е било подготвяно най-малко два часа в течност с температура от – 40 °C или по-ниска, неговото вътрешно налягане се изменя циклично посредством газообразен водород от 2 MPa (+ 1/– 0 MPa) до 80 % от НРН (+ 2/– 0 МРа) в продължение на 100 цикъла, а температурата на течността се поддържа на ниво – 40 °C или по-ниско. |
| --- | --- |

в)

След като ТУПН е било подготвяно най-малко два часа в течност с температура от – 40 °C или по-ниска, неговото вътрешно налягане се изменя циклично посредством газообразен водород от 2 MPa (+ 1/– 0 MPa) до 80 % от НРН (+ 2/– 0 МРа) в продължение на 100 цикъла, а температурата на течността се поддържа на ниво – 40 °C или по-ниско.

| г) | След като бъде изпитано чрез циклично изменение на налягането и температурата, устройството за понижаване на налягането трябва да покаже съответствие с изискванията на изпитването за пропускане (приложение 4, точка 1.8), с тази разлика, че изпитването за пропускане се провежда при – 40 °C (+ 5/– 0 °C). След изпитването за пропускане ТУПН трябва да покаже съответствие с изискванията на изпитването за задействане на стенд (приложение 4, точка 1.9), а след това — с изискванията на изпитването за дебит (приложение 4, точка 1.10). |
| --- | --- |

г)

След като бъде изпитано чрез циклично изменение на налягането и температурата, устройството за понижаване на налягането трябва да покаже съответствие с изискванията на изпитването за пропускане (приложение 4, точка 1.8), с тази разлика, че изпитването за пропускане се провежда при – 40 °C (+ 5/– 0 °C). След изпитването за пропускане ТУПН трябва да покаже съответствие с изискванията на изпитването за задействане на стенд (приложение 4, точка 1.9), а след това — с изискванията на изпитването за дебит (приложение 4, точка 1.10).

1.4.   Изпитване за устойчивост на корозия под въздействието на соли

Изпитват се две ТУПН. Всички временни капачки на изходи се отстраняват. Всяко ТУПН се монтира на приспособление за изпитване в съответствие с препоръчаната от производителя процедура, така че излагането на външни фактори да съответства на това в реални условия на монтаж. Всяко устройство се подлага в продължение на 500 часа на изпитване със солени пръски (солена мъгла), както е посочено в ASTM B117 (Стандартна практика за експлоатация на уреди в условията на солени пръски (солена мъгла), с тази разлика, че при изпитването на едното устройство, киселинността на солния разтвор (рН) се регулира до 4,0 ± 0,2 чрез добавяне на сярна киселина и азотна киселина в съотношение 2:1, а при изпитването на другото устройство, рН на солния разтвор се довежда до 10,0 ± 0,2 чрез добавяне на натриев хидроксид. Температурата в камерата със солена мъгла се поддържа на ниво 30—35 °C).

След тези изпитвания всяко устройство за понижаване на налягането трябва да съответства на изискванията за изпитването за пропускане (приложение 3, точка 6.1.8), изпитването за дебит (приложение 3, точка 6.1.10) и изпитването за задействане на стенд (приложение 3, точка 6.1.9).

1.5.   Изпитване с оглед на окръжаващата среда в превозно средство

Устойчивостта на външно излагане на използвани в автомобилите флуиди се определя чрез следното изпитване:

| а) | Входните и изходните връзки на ТУПН са свързани или прекъснати в съответствие с инструкциите за монтаж на производителя. Външните повърхности на ТУПН се излагат в продължение на 24 часа при 20 (± 5) °С на въздействието на всеки от следните флуиди:






  i) | сярна киселина (19 обемни %, воден разтвор); |
| --- | --- | --- |

а)

Входните и изходните връзки на ТУПН са свързани или прекъснати в съответствие с инструкциите за монтаж на производителя. Външните повърхности на ТУПН се излагат в продължение на 24 часа при 20 (± 5) °С на въздействието на всеки от следните флуиди:

i)

сярна киселина (19 обемни %, воден разтвор);

| ii) | натриев хидроксид (25 тегловни %, воден разтвор); |
| --- | --- |

ii)

натриев хидроксид (25 тегловни %, воден разтвор);

| iii) | амониев нитрат (28 тегловни %, воден разтвор); и |
| --- | --- |

iii)

амониев нитрат (28 тегловни %, воден разтвор); и

| iv) | течност за измиване на предното стъкло (50 обемни % метилов алкохол, воден разтвор). |
| --- | --- |

iv)

течност за измиване на предното стъкло (50 обемни % метилов алкохол, воден разтвор).

Флуидите се зареждат в необходимите количества, за да се осигури пълно излагане за времетраенето на изпитването. С всеки от флуидите се провежда отделно изпитване. Един и същ компонент може да се излага на въздействието на всички флуиди.

| б) | След излагането на всеки флуид компонентът се избърсва и изплаква с вода. |
| --- | --- |

б)

След излагането на всеки флуид компонентът се избърсва и изплаква с вода.

| в) | Компонентът не трябва да показва признаци на физическо увреждане, което би могло да навреди на неговото функциониране, по-специално: напукване, омекване или набъбване. Промени във външния вид като образуване на петна или оцветяване не се считат за неизправности. След приключването на всички изброени видове излагане на въздействия изпитваното устройство трябва да съответства на изискванията за изпитването за пропускане (приложение 4, точка 1.8), изпитването за дебит (приложение 4, точка 1.10) и изпитването за задействане на стенд (приложение 4, точка 1.9). |
| --- | --- |

в)

Компонентът не трябва да показва признаци на физическо увреждане, което би могло да навреди на неговото функциониране, по-специално: напукване, омекване или набъбване. Промени във външния вид като образуване на петна или оцветяване не се считат за неизправности. След приключването на всички изброени видове излагане на въздействия изпитваното устройство трябва да съответства на изискванията за изпитването за пропускане (приложение 4, точка 1.8), изпитването за дебит (приложение 4, точка 1.10) и изпитването за задействане на стенд (приложение 4, точка 1.9).

1.6.   Изпитване за корозионно образуване на пукнатини

За ТУПН, съдържащи компоненти, изработени от медна сплав (напр. месинг), се изпитва едно ТУПН. Всички компоненти на медни сплави, които са изложени на атмосферно влияние, се обезмасляват, след което се поместват в стъклена камера със стъклен капак, където се излагат непрекъснато в продължение на десет дни на влажна смес от амоняк и въздух.

На дъното на стъклената камера, под пробата, се държи воден разтвор на амоняк със специфична плътност 0,94, осигуряващ концентрация поне 20 ml на литър от обема на камерата. Пробата се разполага на 35 (± 5) mm над водния разтвор на амоняк и се укрепва върху инертна поставка. Влажната смес от амоняк и въздух се държи при атмосферно налягане с температура 35 (± 5) °C. При компонентите на основата на медна сплав не трябва да се наблюдава образуване на пукнатини или отлюспване, дължащо се на това изпитване.

1.7.   Изпитване на падане и вибрации

| а) | Шест ТУПН се пускат от височина 2 m при температура на околната среда 20 (± 5) °C върху гладка бетонна повърхност. Допуска се всяка от пробите да отскача върху бетонната повърхност след първоначалния удар. Едно устройство се пуска в шест ориентации (противоположните посоки на 3 ортогонални оси: вертикална, напречна и надлъжна). Ако никоя от шестте пуснати проби не показва видими външни повреди, сочещи, че частта не е годна за използване, се преминава към стъпка б). |
| --- | --- |

а)

Шест ТУПН се пускат от височина 2 m при температура на околната среда 20 (± 5) °C върху гладка бетонна повърхност. Допуска се всяка от пробите да отскача върху бетонната повърхност след първоначалния удар. Едно устройство се пуска в шест ориентации (противоположните посоки на 3 ортогонални оси: вертикална, напречна и надлъжна). Ако никоя от шестте пуснати проби не показва видими външни повреди, сочещи, че частта не е годна за използване, се преминава към стъпка б).

| б) | Всяко от шестте ТУПН, подложени на падане в стъпка а), както и едно допълнително устройство, което не е било подложено на падане, се монтира на приспособление за изпитване в съответствие с инструкциите за монтаж на производителя и се подлага на вибрации в продължение на 30 минути по всяка от трите ортогонални оси (вертикална, напречна и надлъжна) при честотата на най-силен резонанс за всяка ос. Честотите на най-силен резонанс се определят, като се използва ускорение от 1,5 g и в рамките на 10 минути се преминава през честотен обхват на синусоиди от 10 до 500 Hz. Резонансната честота се разпознава по ясно изразеното увеличаване на амплитудата на вибрациите. Ако резонансната честота не бъде открита в този обхват, изпитването се извършва при честота 40 Hz. След това изпитване, никоя от пробите не трябва да показва видими външни повреди, сочещи, че частта не е годна за използване. Освен това тя трябва да съответства на изискванията за изпитването за пропускане (приложение 4, точка 1.8), изпитването за дебит (приложение 4, точка 1.10) и изпитването за задействане на стенд (приложение 4, точка 1.9). |
| --- | --- |

б)

Всяко от шестте ТУПН, подложени на падане в стъпка а), както и едно допълнително устройство, което не е било подложено на падане, се монтира на приспособление за изпитване в съответствие с инструкциите за монтаж на производителя и се подлага на вибрации в продължение на 30 минути по всяка от трите ортогонални оси (вертикална, напречна и надлъжна) при честотата на най-силен резонанс за всяка ос. Честотите на най-силен резонанс се определят, като се използва ускорение от 1,5 g и в рамките на 10 минути се преминава през честотен обхват на синусоиди от 10 до 500 Hz. Резонансната честота се разпознава по ясно изразеното увеличаване на амплитудата на вибрациите. Ако резонансната честота не бъде открита в този обхват, изпитването се извършва при честота 40 Hz. След това изпитване, никоя от пробите не трябва да показва видими външни повреди, сочещи, че частта не е годна за използване. Освен това тя трябва да съответства на изискванията за изпитването за пропускане (приложение 4, точка 1.8), изпитването за дебит (приложение 4, точка 1.10) и изпитването за задействане на стенд (приложение 4, точка 1.9).

1.8.   Изпитване за пропускане

Едно ТУПН, което не е било изпитвано преди това, се изпитва при температура на околната среда, както и при висока и ниска температура, без да се подлага на други квалификационни изпитвания на конструкцията. Преди изпитването устройството се държи в продължение на един час при всяка температура и налягане на изпитване. Трите условия за изпитване по отношение на температурата са:

| а) | Околна температура: устройството се подготвя при 20 (± 5) °С; изпитва се при 5 % от НРН (+ 0/– 2 МРа) и 150 % от НРН (+ 2/– 0 MPa). |
| --- | --- |

а)

Околна температура: устройството се подготвя при 20 (± 5) °С; изпитва се при 5 % от НРН (+ 0/– 2 МРа) и 150 % от НРН (+ 2/– 0 MPa).

| б) | Висока температура: устройството се подготвя при температура от 85 °C или по-висока; изпитва се при 5 % от НРН (+ 0/– 2 МРа) и 150 % от НРН (+ 2/– 0 MPa). |
| --- | --- |

б)

Висока температура: устройството се подготвя при температура от 85 °C или по-висока; изпитва се при 5 % от НРН (+ 0/– 2 МРа) и 150 % от НРН (+ 2/– 0 MPa).

| в) | Ниска температура: устройството се подготвя при температура от – 40 °C или по-ниска; изпитва се при 5 % от НРН (+ 0/– 2 МРа) и 100 % от НРН (+ 2/– 0 MPa). |
| --- | --- |

в)

Ниска температура: устройството се подготвя при температура от – 40 °C или по-ниска; изпитва се при 5 % от НРН (+ 0/– 2 МРа) и 100 % от НРН (+ 2/– 0 MPa).

Допълнителните устройства се подлагат на изпитване за пропускане, съгласно определеното за други изпитвания от приложение 4, точка 1, с непрекъснато излагане и при температурата, посочена за тези изпитвания.

За всички определени температури на изпитване устройството се подготвя чрез потапяне за една минута във флуид с контролирана температура (или еквивалентен метод). Ако в рамките на посочения период от време не се наблюдават мехурчета, пробата е преминала успешно изпитването. Ако бъдат открити мехурчета, дебитът на пропускането се измерва с помощта на подходящ метод. Общият дебит на пропускането на водород трябва да бъде под 10 Nml/hr.

1.9.   Изпитването за задействане на стенд

Две нови ТУПН се изпитват, без се подлагат на други квалификационни изпитвания на конструкцията, за да се установи базовото време за задействане. Допълнителните предварително изпитани устройства (предварително изпитани съгласно приложение 4, точки 1.1, 1.3, 1.4, 1.5 или 1.7) се подлагат на изпитване за задействане на стенд съответствие с изискванията на приложение 4, точка 1.

| а) | Изпитвателната постановка се състои от пещ или камина, при които температурата и потокът на въздуха могат да се регулират така, че да се постигне температура на въздуха около ТУПН от 600 (± 10) °C. Устройството ТУПН не се излага на пряко въздействие на огън. Устройството ТУПН се монтира на приспособление съгласно инструкциите за монтаж на производителя; конфигурацията на изпитването се документира. |
| --- | --- |

а)

Изпитвателната постановка се състои от пещ или камина, при които температурата и потокът на въздуха могат да се регулират така, че да се постигне температура на въздуха около ТУПН от 600 (± 10) °C. Устройството ТУПН не се излага на пряко въздействие на огън. Устройството ТУПН се монтира на приспособление съгласно инструкциите за монтаж на производителя; конфигурацията на изпитването се документира.

| б) | В пещта или камината се разполага термодвойка за следене на температурата. Температурата се поддържа в допустимия интервал за период от две минути преди провеждане на изпитването. |
| --- | --- |

б)

В пещта или камината се разполага термодвойка за следене на температурата. Температурата се поддържа в допустимия интервал за период от две минути преди провеждане на изпитването.

| в) | Устройство ТУПН, което е под налягане, се поставя в пещта или камината и времето за задействането му се записва. Преди поставянето му в пещ или камина едно ново (неизпитвано предварително) устройство ТУПН се поставя под налягане с не повече от 25 % от НРН (както предварително изпитаното); устройствата ТУПН се поставят под налягане до 25 % от НРН; едно ново (неизпитвано предварително) ТУПН се поставя под налягане до 100 % от НРН. |
| --- | --- |

в)

Устройство ТУПН, което е под налягане, се поставя в пещта или камината и времето за задействането му се записва. Преди поставянето му в пещ или камина едно ново (неизпитвано предварително) устройство ТУПН се поставя под налягане с не повече от 25 % от НРН (както предварително изпитаното); устройствата ТУПН се поставят под налягане до 25 % от НРН; едно ново (неизпитвано предварително) ТУПН се поставя под налягане до 100 % от НРН.

| г) | Устройствата ТУПН, които са били предварително подложени на други изпитвания съгласно приложение 4, точка 1, трябва да се задействат в рамките на интервал, който не надвишава с повече от две минути базовото време за задействане на ново ТУПН, което е било поставено под налягане до 25 % от НРН. |
| --- | --- |

г)

Устройствата ТУПН, които са били предварително подложени на други изпитвания съгласно приложение 4, точка 1, трябва да се задействат в рамките на интервал, който не надвишава с повече от две минути базовото време за задействане на ново ТУПН, което е било поставено под налягане до 25 % от НРН.

| д) | Разликата във времето на задействане на двете устройства ТУПН, които не са били подложени на предишни изпитвания, трябва да е не повече от 2 минути. |
| --- | --- |

д)

Разликата във времето на задействане на двете устройства ТУПН, които не са били подложени на предишни изпитвания, трябва да е не повече от 2 минути.

1.10.   Изпитване за дебит

| а) | Осем ТУПН се изпитват за установяване на пропускателната им способност. Осемте устройства се състоят от три нови ТУПН и по едно устройство ТУПН от всяко от следните предходни изпитвания (приложение 4, точки 1.1, 1.3, 1.4, 1.5 и 1.7). |
| --- | --- |

а)

Осем ТУПН се изпитват за установяване на пропускателната им способност. Осемте устройства се състоят от три нови ТУПН и по едно устройство ТУПН от всяко от следните предходни изпитвания (приложение 4, точки 1.1, 1.3, 1.4, 1.5 и 1.7).

| б) | Всяко ТУПН се задейства в съответствие с приложение 4, точка 1.9. След задействането и преди да се извърши почистване, отстраняване на части или възстановяване, всяко устройство ТУПН се подлага на изпитване, като се използва водород, въздух или инертен газ. |
| --- | --- |

б)

Всяко ТУПН се задейства в съответствие с приложение 4, точка 1.9. След задействането и преди да се извърши почистване, отстраняване на части или възстановяване, всяко устройство ТУПН се подлага на изпитване, като се използва водород, въздух или инертен газ.

| в) | Изпитването за дебит се провежда с налягане на газа на входа от 2 (±0,5) MPa. Налягането на изхода е това на околната среда. Температурата и налягането на входа се записват. |
| --- | --- |

в)

Изпитването за дебит се провежда с налягане на газа на входа от 2 (±0,5) MPa. Налягането на изхода е това на околната среда. Температурата и налягането на входа се записват.

| г) | Дебитът се измерва с точност ±2 %. Най-ниската измерена стойност на осем устройства за понижаване на налягането трябва да бъде не по-малко от 90 % от най-високата стойност на дебита. |
| --- | --- |

г)

Дебитът се измерва с точност ±2 %. Най-ниската измерена стойност на осем устройства за понижаване на налягането трябва да бъде не по-малко от 90 % от най-високата стойност на дебита.

2.   ИЗПИТВАНЕ НА ВЪЗВРАТЕН КЛАПАН И ЗАПОРЕН КЛАПАН

Изпитването се извършва с газообразен водород, чиито качества отговарят на ISO 14687-2/SAE J2719. Всички изпитвания се извършват при температура на околната среда 20 (± 5) °C, освен ако не е посочено друго. Квалификационните изпитвания на показателите на възвратния клапан и запорния клапан се определят, както следва (вж. също допълнение 2):

2.1.   Хидростатично изпитване на якост

Изходният отвор на компонентите е свързан и седлата на клапаните или вътрешните блокове са в отворено положение. Едно устройство, което не е било подлагано на други квалификационни изпитвания на конструкцията, се изпитва, за да се установи базовото налягане на разрушаване. Други устройства се изпитват, както е посочено в последващите изпитвания от приложение 4, точка 2.

| а) | Към входа на компонента се прилага за три минути хидростатично налягане 250 % от НРН (+ 2/– 0 MPa). Компонентът се проверява, за да се гарантира, че не е имало разкъсване. |
| --- | --- |

а)

Към входа на компонента се прилага за три минути хидростатично налягане 250 % от НРН (+ 2/– 0 MPa). Компонентът се проверява, за да се гарантира, че не е имало разкъсване.

| б) | След това хидростатичното налягане се увеличава със скорост по-малка или равна на 1,4 MPa/s до възникване на неизправност в компонента. Записва се хидростатичното налягане на възникване на неизправността. Налягането на възникване на неизправност при предварително изпитаните устройства трябва да е не по-малко от 80 % от базовото налягане на разрушаване, освен ако хидростатичното налягане превишава 400 % от НРН. |
| --- | --- |

б)

След това хидростатичното налягане се увеличава със скорост по-малка или равна на 1,4 MPa/s до възникване на неизправност в компонента. Записва се хидростатичното налягане на възникване на неизправността. Налягането на възникване на неизправност при предварително изпитаните устройства трябва да е не по-малко от 80 % от базовото налягане на разрушаване, освен ако хидростатичното налягане превишава 400 % от НРН.

2.2.   Изпитване за пропускане

Едно устройство, което не е преминало през предишни изпитвания, се изпитва при температура на околната среда, както и при висока и ниска температура, без да се подлага на други квалификационни изпитвания на конструкцията. Трите условия за изпитване по отношение на температурата са:

| а) | Околна температура: устройството се подготвя при 20 (± 5) °С; изпитва се при 5 % от НРН (+ 0/– 2 МРа) и 150 % от НРН (+ 2/– 0 MPa). |
| --- | --- |

а)

Околна температура: устройството се подготвя при 20 (± 5) °С; изпитва се при 5 % от НРН (+ 0/– 2 МРа) и 150 % от НРН (+ 2/– 0 MPa).

| б) | Висока температура: устройството се подготвя при температура от 85 °C или по-висока; изпитва се при 5 % от НРН (+ 0/– 2 МРа) и 150 % от НРН (+ 2/– 0 MPa). |
| --- | --- |

б)

Висока температура: устройството се подготвя при температура от 85 °C или по-висока; изпитва се при 5 % от НРН (+ 0/– 2 МРа) и 150 % от НРН (+ 2/– 0 MPa).

| в) | Ниска температура: устройството се подготвя при температура от – 40 °C или по-ниска; изпитва се при 5 % от НРН (+ 0/– 2 МРа) и 100 % от НРН (+ 2/– 0 MPa). |
| --- | --- |

в)

Ниска температура: устройството се подготвя при температура от – 40 °C или по-ниска; изпитва се при 5 % от НРН (+ 0/– 2 МРа) и 100 % от НРН (+ 2/– 0 MPa).

Допълнителните устройства се подлагат на изпитване за пропускане, съгласно определеното за други изпитвания от приложение 4, точка 2, с непрекъснато излагане на въздействие и при температурата, посочена за тези изпитвания.

Изходният отвор е свързан към подходящо съединение, а към входа се прилага водород под налягане. За всички определени температури на изпитване устройството се подготвя чрез потапяне за една минута във флуид с контролирана температура (или еквивалентен метод). Ако в рамките на посочения период от време не се наблюдават мехурчета, пробата е преминала успешно изпитването. Ако бъдат открити мехурчета, дебитът на пропускането се измерва с помощта на подходящ метод. Скоростта на пропускане не трябва да надвишава 10 Nml/hr газообразен водород.

2.3.   Циклично изпитване под налягане при гранични температури

| а) | Общият брой на работните цикли на възвратния клапан е 11 000, а на запорния клапан — 50 000. Клапанният блок се монтира на приспособление за изпитване в съответствие с инструкциите за монтаж на производителя. Операцията, извършвана от устройството, се повтаря непрекъснато, като се използва газообразен водород при всички посочени налягания.
  Работният цикъл се определя, както следва:






  i) | Възвратен клапан се свързва към приспособление за изпитване и към него се прилага 100 % от НРН (+ 2/– 0 MPa), на импулси, на шест стъпки, при затворен изход. След това входът на възвратния клапан се освобождава от налягането. От страната на изхода на възвратния клапан налягането се намалява до по-малко от 60 % от НРН преди следващия цикъл. |
| --- | --- | --- |

а)

Общият брой на работните цикли на възвратния клапан е 11 000, а на запорния клапан — 50 000. Клапанният блок се монтира на приспособление за изпитване в съответствие с инструкциите за монтаж на производителя. Операцията, извършвана от устройството, се повтаря непрекъснато, като се използва газообразен водород при всички посочени налягания.

Работният цикъл се определя, както следва:

i)

Възвратен клапан се свързва към приспособление за изпитване и към него се прилага 100 % от НРН (+ 2/– 0 MPa), на импулси, на шест стъпки, при затворен изход. След това входът на възвратния клапан се освобождава от налягането. От страната на изхода на възвратния клапан налягането се намалява до по-малко от 60 % от НРН преди следващия цикъл.

| ii) | Запорен клапан се свързва към приспособление за изпитване и както на входа му, така и на изхода му се прилага постоянно налягане. |
| --- | --- |

ii)

Запорен клапан се свързва към приспособление за изпитване и както на входа му, така и на изхода му се прилага постоянно налягане.

Работният цикъл се състои от едно пълно задействане и нулиране.

| б) | Изпитването се извършва върху устройство, стабилизирано при следните температури:






  i) | Циклично изпитване при околна температура. Устройството преминава през 90 % от общия брой работни цикли (отворено/затворено) при 125 % от НРН (+ 2/– 0 Мра), като частта е стабилизирана при 20 (± 5) °C. След завършване на изпълняваните при температурата на околната среда работни цикли, устройството трябва да съответства на изпитването за пропускане при температура на околната среда, посочено в приложение 4, точка 2.2. |
| --- | --- | --- |

б)

Изпитването се извършва върху устройство, стабилизирано при следните температури:

i)

Циклично изпитване при околна температура. Устройството преминава през 90 % от общия брой работни цикли (отворено/затворено) при 125 % от НРН (+ 2/– 0 Мра), като частта е стабилизирана при 20 (± 5) °C. След завършване на изпълняваните при температурата на околната среда работни цикли, устройството трябва да съответства на изпитването за пропускане при температура на околната среда, посочено в приложение 4, точка 2.2.

| ii) | Циклично изпитване при висока температура. След това устройството преминава през 5 % от общия брой работни цикли при 125 % от НРН (+ 2/– 0 МPа), като частта е стабилизирана при температура 85 °C или по-висока. След завършване на изпълняваните при температура 85 °C цикли, устройството трябва да съответства на изпитването за пропускане при висока температура (85 °C), посочено в приложение 4, точка 2.2. |
| --- | --- |

ii)

Циклично изпитване при висока температура. След това устройството преминава през 5 % от общия брой работни цикли при 125 % от НРН (+ 2/– 0 МPа), като частта е стабилизирана при температура 85 °C или по-висока. След завършване на изпълняваните при температура 85 °C цикли, устройството трябва да съответства на изпитването за пропускане при висока температура (85 °C), посочено в приложение 4, точка 2.2.

| iii) | Циклично изпитване при ниска температура. След това устройството преминава през 5 % от общия брой цикли при 100 % от НРН (+ 2/– 0 Мра), като частта е стабилизирана при температура – 40 °C или по-ниска. След завършване на изпълняваните при температура – 40 °C работни цикли, устройството трябва да съответства на изпитването за пропускане при ниска температура (– 40 °C), посочено в приложение 4, точка 2.2. |
| --- | --- |

iii)

Циклично изпитване при ниска температура. След това устройството преминава през 5 % от общия брой цикли при 100 % от НРН (+ 2/– 0 Мра), като частта е стабилизирана при температура – 40 °C или по-ниска. След завършване на изпълняваните при температура – 40 °C работни цикли, устройството трябва да съответства на изпитването за пропускане при ниска температура (– 40 °C), посочено в приложение 4, точка 2.2.

| в) | Изпитване за вибрации на възвратния клапан. След провеждането на 11 000 работни цикъла и изпитвания за пропускане съгласно приложение 4, точка 2.3, буква б) възвратният клапан се подлага на 24-часово изпитване за вибрации при дебита, предизвикващ най-силни вибрации (трептене на клапана). След приключване на изпитването възвратният клапан трябва да е в съответствие с изпитването за пропускане при температура на околната среда (приложение 4, точка 2.2) и изпитването на якост (приложение 4, точка 2.1). |
| --- | --- |

в)

Изпитване за вибрации на възвратния клапан. След провеждането на 11 000 работни цикъла и изпитвания за пропускане съгласно приложение 4, точка 2.3, буква б) възвратният клапан се подлага на 24-часово изпитване за вибрации при дебита, предизвикващ най-силни вибрации (трептене на клапана). След приключване на изпитването възвратният клапан трябва да е в съответствие с изпитването за пропускане при температура на околната среда (приложение 4, точка 2.2) и изпитването на якост (приложение 4, точка 2.1).

2.4.   Изпитване за устойчивост на корозия под въздействието на соли

Компонентът се закрепва в своето нормално положение на монтиране и се подлага на изпитване със солени пръски (солена мъгла) в продължение на 500 часа, както е посочено в ASTM B117 (Стандартна практика за експлоатация на уреди в условията на солени пръски (солена мъгла). Температурата в камерата със солена мъгла се поддържа на ниво 30—35 °C). Солният разтвор се състои от 5 % (тегловни) натриев хлорид и 95 % (тегловни) дестилирана вода.

Непосредствено след изпитването за корозионна устойчивост, пробата се изплаква, почиства се внимателно от солни отлагания и се изследва за нарушения, след което трябва да отговаря на следните изисквания:

| а) | Компонентът не трябва да показва признаци на физическо увреждане, което би могло да навреди на неговото функциониране, по-специално: напукване, омекване или набъбване. Промени във външния вид като образуване на петна или оцветяване не се считат за неизправности. |
| --- | --- |

а)

Компонентът не трябва да показва признаци на физическо увреждане, което би могло да навреди на неговото функциониране, по-специално: напукване, омекване или набъбване. Промени във външния вид като образуване на петна или оцветяване не се считат за неизправности.

| б) | Изпитването за пропускане при температура на околната среда (приложение 4, точка 2.2); |
| --- | --- |

б)

Изпитването за пропускане при температура на околната среда (приложение 4, точка 2.2);

| в) | Хидростатичното изпитване на якост (приложение 4, точка 2.1) |
| --- | --- |

в)

Хидростатичното изпитване на якост (приложение 4, точка 2.1)

2.5.   Изпитване с оглед на окръжаващата среда в превозно средство

Устойчивостта на излагане на използвани в автомобилите флуиди се определя чрез следното изпитване:

| а) | Входните и изходните връзки на клапанния блок са свързани или прекъснати в съответствие с инструкциите за монтаж на производителя. Външните повърхности на клапанния блок се излагат в продължение на 24 часа при 20 (± 5) °C на въздействието на всеки от следните флуиди:






  i) | сярна киселина (19 обемни %, воден разтвор); |
| --- | --- | --- |

а)

Входните и изходните връзки на клапанния блок са свързани или прекъснати в съответствие с инструкциите за монтаж на производителя. Външните повърхности на клапанния блок се излагат в продължение на 24 часа при 20 (± 5) °C на въздействието на всеки от следните флуиди:

i)

сярна киселина (19 обемни %, воден разтвор);

| ii) | натриев хидроксид (25 тегловни %, воден разтвор); |
| --- | --- |

ii)

натриев хидроксид (25 тегловни %, воден разтвор);

| iii) | амониев нитрат (28 тегловни %, воден разтвор); и |
| --- | --- |

iii)

амониев нитрат (28 тегловни %, воден разтвор); и

| iv) | течност за измиване на предното стъкло (50 обемни % метилов алкохол, воден разтвор). |
| --- | --- |

iv)

течност за измиване на предното стъкло (50 обемни % метилов алкохол, воден разтвор).

Флуидите се зареждат в необходимите количества, за да се осигури пълно излагане за времетраенето на изпитването. С всеки от флуидите се провежда отделно изпитване. Един и същ компонент може да се излага на въздействието на всички флуиди.

| б) | След излагането на всяко химическо вещество компонентът се избърсва и изплаква с вода. |
| --- | --- |

б)

След излагането на всяко химическо вещество компонентът се избърсва и изплаква с вода.

| в) | Компонентът не трябва да показва признаци на физическо увреждане, което би могло да навреди на неговото функциониране, по-специално: напукване, омекване или набъбване. Промени във външния вид като образуване на петна или оцветяване не се считат за неизправности. След приключването на всички излагания устройството (устройствата) трябва да е (са) в съответствие с изискванията за изпитването за пропускане при температура на околната среда (приложение 4, точка 2.2) и изпитването на якост (приложение 4, точка 2.1). |
| --- | --- |

в)

Компонентът не трябва да показва признаци на физическо увреждане, което би могло да навреди на неговото функциониране, по-специално: напукване, омекване или набъбване. Промени във външния вид като образуване на петна или оцветяване не се считат за неизправности. След приключването на всички излагания устройството (устройствата) трябва да е (са) в съответствие с изискванията за изпитването за пропускане при температура на околната среда (приложение 4, точка 2.2) и изпитването на якост (приложение 4, точка 2.1).

2.6.   Изпитване с излагане на атмосферно въздействие

Изпитването с излагане на атмосферно въздействие се прилага за квалификацията на възвратния клапан и автоматичните запорни клапани, ако компонентът има неметални материали, които са изложени на атмосферно въздействие по време на нормалните работни условия.

| а) | Всички неметални материали, използвани за уплътняване на съдържащи гориво съдове и изложени на атмосферно въздействие, за които заявителят не е представил задоволителна декларация на свойствата, не трябва да се напукват или да показват видими признаци на влошаване на състоянието след излагането на кислород в продължение на 96 часа при 70 °С при 2 MPa в съответствие с ASTM D572 (Стандартен изпитвателен метод за каучук — увреждане поради въздействието на топлина и кислород). |
| --- | --- |

а)

Всички неметални материали, използвани за уплътняване на съдържащи гориво съдове и изложени на атмосферно въздействие, за които заявителят не е представил задоволителна декларация на свойствата, не трябва да се напукват или да показват видими признаци на влошаване на състоянието след излагането на кислород в продължение на 96 часа при 70 °С при 2 MPa в съответствие с ASTM D572 (Стандартен изпитвателен метод за каучук — увреждане поради въздействието на топлина и кислород).

| б) | Всички еластомери трябва да показват устойчивост на озон поне по един от следните начини:






  i) | спецификация на еластомерни съединения с установена устойчивост на озон; |
| --- | --- | --- |

б)

Всички еластомери трябва да показват устойчивост на озон поне по един от следните начини:

i)

спецификация на еластомерни съединения с установена устойчивост на озон;

| ii) | изпитване на компоненти в съответствие със стандарти ISO 1431/1, ASTM D1149 или еквивалентни методи за изпитване. |
| --- | --- |

ii)

изпитване на компоненти в съответствие със стандарти ISO 1431/1, ASTM D1149 или еквивалентни методи за изпитване.

2.7.   Електрически изпитвания

Електрическите изпитвания се прилагат за квалификацията на автоматичния запорен клапан. Те не се отнасят до квалификацията на възвратни клапани.

| а) | Изпитване за напрежение, отклоняващо се от предписаното. Електромагнитните клапани се свързват към регулируем източник на постоянно напрежение. Електромагнитните клапани се експлоатират, както следва:






  i) | В продължение на един час се поддържа равновесно състояние (температура на устойчиво състояние) при 1,5 пъти номиналното напрежение. |
| --- | --- | --- |

а)

Изпитване за напрежение, отклоняващо се от предписаното. Електромагнитните клапани се свързват към регулируем източник на постоянно напрежение. Електромагнитните клапани се експлоатират, както следва:

i)

В продължение на един час се поддържа равновесно състояние (температура на устойчиво състояние) при 1,5 пъти номиналното напрежение.

| ii) | Напрежението се увеличава до два пъти номиналното напрежение или 60 волта (използва се по-малката от двете стойности) и се задържа в продължение на една минута; |
| --- | --- |

ii)

Напрежението се увеличава до два пъти номиналното напрежение или 60 волта (използва се по-малката от двете стойности) и се задържа в продължение на една минута;

| iii) | Никоя неизправност не трябва да води до външни пропуски, отваряне на клапан или опасни условия, като например димене, горене или топене. |
| --- | --- |

iii)

Никоя неизправност не трябва да води до външни пропуски, отваряне на клапан или опасни условия, като например димене, горене или топене.

Минималното напрежение на отваряне при НРН и стайна температура трябва да е по-малко или равно на 9 V за уредба за 12 V и по-малко или равно на 18 V за уредба за 24 V.

| б) | Изпитване на съпротивлението на изолацията. Прилага се постоянно напрежение 1 000 V между електрическия проводник и корпуса на компонента в продължение на най-малко две секунди. Минималното допустимо съпротивление за този компонент е 240 kΩ. |
| --- | --- |

б)

Изпитване на съпротивлението на изолацията. Прилага се постоянно напрежение 1 000 V между електрическия проводник и корпуса на компонента в продължение на най-малко две секунди. Минималното допустимо съпротивление за този компонент е 240 kΩ.

2.8.   Изпитване на вибрации

Към херметично затворения клапанен блок с помощта на водород се прилага налягане, равно на 100 % от неговото НРН (+ 2/– 0 MPa), след което той се подлага на вибрации в продължение на 30 минути по всяка от трите ортогонални оси (вертикална, напречна и надлъжна) при честотите на най-силен резонанс. Честотите на най-силен резонанс се определят чрез ускоряване до 1,5 g, като в рамките на 10 минути се преминава през честотен обхват на синусоиди от 10 до 40 Hz. Ако резонансната честота не бъде открита в този обхват, изпитването се извършва при честота 40 Hz. След това изпитване, никоя от пробите не трябва да показва видими външни повреди, сочещи, че функцията на частта е нарушена. След завършване на изпитването устройството трябва да съответства на изискванията на изпитването за пропускане при температура на околната среда, посочени в приложение 4, точка 2.2.

2.9.   Изпитване за корозионно образуване на пукнатини

За клапанни блокове, съдържащи компоненти, изработени от медна сплав (напр. месинг), се изпитва един вентил. Клапанният блок се разглобява, всички компоненти от медна сплав се обезмасляват, след което клапанният блок се сглобява отново и се помества в стъклена камера със стъклен капак, където е изложен непрекъснато в продължение на десет дни на влажна смес от амоняк и въздух.

На дъното на стъклената камера, под пробата, се държи воден разтвор на амоняк със специфична плътност 0,94, осигуряващ концентрация поне 20 ml на литър от обема на камерата. Пробата се разполага на 35 (± 5) mm над водния разтвор на амоняк и се укрепва върху инертна поставка. Влажната смес от амоняк и въздух се поддържа при атмосферно налягане при 35 (± 5) °С. При компонентите на основата на медна сплав не трябва да се наблюдава образуване на пукнатини или отлюспване, дължащо се на това изпитване.

2.10.   Изпитване с излагане на въздействието на предварително охладен водород

Клапанният блок се подлага на въздействието на газообразен водород, предварително охладен до температура -40 °С или по-ниска, при дебит от 30 g/s и външна температура 20 °С (± 5 °С) в продължение най-малко на три минути. Устройството се освобождава от налягане и се поставя повторно под налягане след период от две минути. Изпитването се повтаря десет пъти. След това тази процедура на изпитване се повтаря още десет цикъла, с тази разлика, че периодът на изчакване се увеличава на 15 минути. След това устройството трябва да съответства на изискванията на изпитването за пропускане при температура на околната среда, посочени в приложение 4, точка 2.2.

ДОПЪЛНЕНИЕ 1

ДИАГРАМА НА ИЗПИТВАНИЯТА НА ТУПН

(1.8.) Изп. за пропускане

(1.9.) Изп. за задей-ств. на стенд

(1.9.) Изп. за задейств. на стенд

(1.6.) Изп. за короз. образуване на пукнатини

Само за ТУПН със сплави на основата на мед:

5 xТУПН за 500h при Tlife

(1.8.) Изп. за пропускане

Изпитвания на показателите и изпитвания на неблагоприятно въздействие

Изпитвания на базовите показатели

(1.4.) Изп. за уст. на корозия под възд. на соли

(1.1.) Изп. чрез цикл. изм. на налягането

1 x ТУПН

Не трябва да задейства

(1.10.) Изп. за дебит

3 x TУПН

(1.3.) Изп. чрез цикл. изм. на температурата

(1.5.) Изп. с оглед на окр. среда в ПС

(1.7.)Изп. на падане и вибрации

(1.2.) Изп. с ускор. експл. цикъл

8 xTУПН

5 xTУПН

1 xTУПН

3 xТУПН за 10h при Tact

Не трябва да задейства

(1.10.) Изп. за дебит

2 x ТУПН

7 xTУПН

1 xTУПН

2 xTУПН

1 xTУПН

ДОПЪЛНЕНИЕ 2

ДИАГРАМА НА ИЗПИТВАНИЯТА НА ВЪЗВРАТНИЯ КЛАПАН И НА АВТОМАТИЧНИЯ ЗАПОРЕН КЛАПАН

Приложимо за автоматичен запорен клапан

(2.2.)

Изп. проп.@ – 40 °C

pT цикл. @ – 40 °C

(2.2.) Изп. за пропускане

(2.2.) Изп. проп.@20°C

pT цикл.@+85°C

(2.2) Изп. проп.@20°C

pT цикл.@20°C

Изпитвания на показателите и изпитвания на неблагоприятно въздействие

(2.3.) Изп. с цикл. изм. на налягането при гранична темп. (pT)

(2.4.) Изп. за уст. на корозия под възд. на соли

(2.9.) Изп. за короз. образуване на пукнатини

Визуална проверка

Визуална проверка

(2.10) Изп. с изл. на предв. охл. водород

(2.1.) Хидрост. изп. на якост

(2.2.) Изп. за проп.

Изп. за вибр.

(2.7.) Електр. изп.

1 x компонент

(2.5.) Изп. с оглед на окр. среда в ПС

(2.8.) Изп. на вибрации

(2.6.) Изп. с излагане на атм. възд.

(2.1.) Хидрост. изп. на якост (баз. пок.)

(2.2.) Изп. за проп.@20°C (баз. пок.)

1 x компонент ponent

1 x компонент

1 x компонент

1 x компонент

1 x компонент

Изпитвания на базовите показатели

1 x компонент

1 x компонент

1 x компонент

1 x компонент

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 5

ПРОЦЕДУРИ ЗА ИЗПИТВАНЕ НА ГОРИВНА УРЕДБА НА ПРЕВОЗНО СРЕДСТВО, ВКЛЮЧВАЩА УРЕДБА ЗА СЪХРАНЕНИЕ НА СГЪСТЕН ВОДОРОД

1.   ИЗПИТВАНЕ ЗА ПРОПУСКИ В УРЕДБАТА ЗА СЪХРАНЕНИЕ НА СГЪСТЕН ВОДОРОД СЛЕД СБЛЪСЪК

Изпитванията на сблъсък, използвани за оценяването на пропускането на водород след сблъсък, са определени в точка 7.2 от настоящото правило.

Преди провеждане на изпитването на сблъсък в уредбата за съхранение на водород се монтира апаратура за извършване на необходимите измервания на налягането и температурата, в случай че стандартното превозно средство не разполага с апаратура с необходимата точност.

След това уредбата за съхранение се продухва, ако е необходимо, в съответствие с указанията на производителя за отстраняване на онечистванията от резервоара преди пълненето на уредбата за съхранение със сгъстен газообразен водород или хелий. Тъй като налягането в уредбата за съхранение варира в зависимост от температурата, целевото налягане на пълнене е функция от температурата. Целевото налягане се определя по следната формула:

Ptarget = NWP × (273 + To) / 288

Където NWP е номиналното работно налягане (НРН) в MPa, To е температурата на околната среда, с която се очаква да се изравни температурата на уредбата за съхранение, а Ptarget е целевото налягане на пълнене след изравняването на температурата.

Резервоарът се пълни до най-малко 95 % от целевото налягане на пълнене и неговата температура се оставя да се стабилизира преди провеждането на изпитването на удар при сблъсък.

Главният позиционен клапан и запорните клапани за газообразния водород, които се намират на газовите тръбопроводи след устройството, трябва да са в нормално състояние на експлоатация непосредствено преди удара.

1.1.   Изпитване за пропускане след сблъсък: уредба за съхранение на сгъстен водород, пълна със сгъстен водород

Налягането P0 (MPa) и температурата T0 (°C) на газообразния водород се измерват непосредствено преди сблъсъка и след интервал Δt (min) след сблъсъка. Интервалът от време Δt започва в момента на спирането на превозното средство след удара и продължава най-малко 60 минути. Ако е необходимо, времевият интервал Δt се увеличава, за да се приспособи точността на измерването към уредба за съхранение с голям обем, работеща при налягане до 70 MPa. В този случай Δt се изчислява по следната формула:

Δt = VCHSS × NWP /1 000 × ((-0,027 x NWP +4) × Rs – 0,21) -1,7 x Rs

където Rs = Ps / NWP, Ps е диапазонът на налягането на датчика за налягане (MPa), NWP обозначава номиналното работно налягане (НРН) в MPa, VCHSS е обемът на уредбата за съхранение на сгъстен водород (l), а Δt е времевият интервал (min). Ако изчислената стойност на Δt е по-малка от 60 минути, Δt се определя на 60 минути.

Първоначалната маса на водорода в уредбата за съхранение се изчислява, както следва:

| | Po′ = Po × 288 / (273 + T0) |
| --- | --- |

Po′ = Po × 288 / (273 + T0)

| | ρo′ = –0,0027 × (P0′)2 + 0,75 × P0′ + 0,5789 |
| --- | --- |

ρo′ = –0,0027 × (P0′)2 + 0,75 × P0′ + 0,5789

| | Mo = ρo′ × VCHSS |
| --- | --- |

Mo = ρo′ × VCHSS

Крайната маса на водорода в уредбата за съхранение, Mf, в края на времевия интервал Δt се изчислява, както следва:

| | Pf′ = Pf x 288 / (273 + Tf) |
| --- | --- |

Pf′ = Pf x 288 / (273 + Tf)

| | ρf′ = –0,0027 × (Pf′)2 + 0,75 × Pf′ + 0,5789 |
| --- | --- |

ρf′ = –0,0027 × (Pf′)2 + 0,75 × Pf′ + 0,5789

| | Mf = ρf′ x VCHSS |
| --- | --- |

Mf = ρf′ x VCHSS

където Pf е измереното крайно налягане (MPa) в края на времевия интервал, а Tf е измерената крайна температура (°C).

Следователно средният дебит на водорода за периода (който трябва да е по-малък от критериите, посочени в точка 7.2.1) е:

VH2 = (Mf-Mo) / Δt × 22,41 / 2,016 × (Ptarget /Po)

където VH2 е средният обемен дебит (NL/min) за периода от време, а елементът (Ptarget /Po) се използва за компенсиране на разликите между измереното начално налягане Po и целевото налягане на пълнене Ptarget.

1.2.   Изпитване за пропускане след сблъсък: уредба за съхранение на сгъстен водород, пълна със сгъстен хелий

Налягането P0 (MPa) и температурата T0 (°C) на газообразния хелий се измерват непосредствено преди сблъсъка и след предварително определен интервал след сблъсъка. Интервалът от време Δt започва в момента на спирането на превозното средство след удара и продължава най-малко 60 минути. Ако е необходимо, времевият интервал Δt се увеличава, за да се приспособи точността на измерване към уредба за съхранение с голям обем, работеща при налягане до 70 MPa. В този случай Δt се изчислява по следната формула:

Δt = VCHSS × NWP /1 000 × ((-0,028 × NWP +5,5) × Rs – 0,3) – 2,6 × Rs

където Rs = Ps / NWP, Ps е обхватът на налягането на датчика за налягане (MPa), NWP е номиналното работно налягане (НРН) в MPa, VCHSS е обемът на уредбата за съхранение на сгъстен газ (l), а Δt е времевият интервал (min). Ако стойността на Δt е по-малка от 60 минути, Δt се определя на 60 минути.

Първоначалната маса на хелия в уредбата за съхранение се изчислява, както следва:

| | Po′ = Po × 288 / (273 + T0) |
| --- | --- |

Po′ = Po × 288 / (273 + T0)

| | ρo′ = -0,0043 × (P0′)2 + 1,53 × P0′ + 1,49 |
| --- | --- |

ρo′ = -0,0043 × (P0′)2 + 1,53 × P0′ + 1,49

| | Mo = ρo′ × VCHSS |
| --- | --- |

Mo = ρo′ × VCHSS

Крайната маса на хелия в уредбата за съхранение, Mf, в края на времевия интервал Δt се изчислява, както следва:

| | Pf′ = Pf × 288 / (273 + Tf) |
| --- | --- |

Pf′ = Pf × 288 / (273 + Tf)

| | ρf′ = -0,0043 × (Pf′)2 + 1,53 × Pf′ + 1,49 |
| --- | --- |

ρf′ = -0,0043 × (Pf′)2 + 1,53 × Pf′ + 1,49

| | Mf = ρf′ × VCHSS |
| --- | --- |

Mf = ρf′ × VCHSS

където Pf е измереното крайно налягане (MPa) в края на времевия интервал, а Tf е измерената крайна температура (°C).

Следователно средният дебит на хелия през времевия интервал е:

VHe = (Mf-Mo) / Δt × 22,41 / 4,003 × (Ptarget/ Po)

където VHе е средният обемен дебит (NL/min) за периода от време, а елементът (Ptarget /Po) се използва за компенсиране на разликите между измереното начално налягане Po и целевото налягане на пълнене Ptarget.

Превръщането на средния обемен дебит на хелия в среден дебит на водорода се изчислява по следната формула:

VH2 = VHe / 0,75

където VH2 е съответният среден обемен дебит на водорода (който трябва да е по-малък от стойностите, посочени в изискванията за съответствие в точка 7.2.1 от настоящото правило).

2.   ИЗПИТВАНЕ НА КОНЦЕНТРАЦИЯТА В ЗАТВОРЕНИ ПРОСТРАНСТВА СЛЕД СБЛЪСЪК

Записват се измерванията при изпитването на сблъсък, с което се оценява потенциалното пропускане на водород или хелий (процедура за изпитване по приложение 5, точка 1).

Датчиците се подбират така, че да измерват или натрупването на газообразен водород/хелий, или намаляването на кислорода (в следствие на изместването на въздуха от пропускания водород/хелий).

Датчиците трябва са калибрирани с проследими еталони, така че да се гарантира точност от ±5 % при целевите критерии за 4 обемни % водород или 3 обемни % хелий във въздуха, както и измервателна способност в целия обхват до най-малко 25 % над целевите критерии. Датчикът трябва да е в състояние да засече 90 % от максималната възможна промяна на концентрацията в рамките на 10 секунди.

Преди удара при сблъсък датчиците се разполагат в отделението за пътници и в багажника на превозното средство, както следва:

| а) | на разстояние не повече от 250 mm от тапицерията над седалката на водача или близо до връхната точка на отделението за пътници; |
| --- | --- |

а)

на разстояние не повече от 250 mm от тапицерията над седалката на водача или близо до връхната точка на отделението за пътници;

| б) | на разстояние не повече от 250 mm от пода пред задната (или най-задната) седалка в отделението за пътници; |
| --- | --- |

б)

на разстояние не повече от 250 mm от пода пред задната (или най-задната) седалка в отделението за пътници;

| в) | на разстояние не повече от 100 mm от горната страна на багажните отделения в превозното средство, които не са пряко засегнати от конкретния удар при сблъсъка, който трябва да се състои. |
| --- | --- |

в)

на разстояние не повече от 100 mm от горната страна на багажните отделения в превозното средство, които не са пряко засегнати от конкретния удар при сблъсъка, който трябва да се състои.

Датчиците се монтират надеждно върху конструкцията или седалките на превозното средство и се защитават с оглед на планираното изпитване на сблъсък, от отломки, изпуснат отработил газ от въздушната възглавница и летящи предмети. Измерванията, направени след сблъсъка, се записват чрез измервателни уреди, разположени в превозното средство, или чрез дистанционно предаване.

Превозното средство може да се намира или на открито, в зона, защитена от вятъра и възможно слънчево въздействие, или на закрито, в достатъчно голямо или проветрявано пространство, така че да се предотврати натрупването на водород в отделението за пътници и багажника до повече от 10 % от целевите критерии.

Събирането на данни след сблъсъка в затворени пространства започва, когато превозното средство престане да се движи. Данните от датчиците се събират най-малко на всеки 5 секунди в продължение на 60 минути след изпитването. За измерванията може да се приложи забавяне от първи порядък (времеконстанта) до максимум 5 секунди, за да се осигури „изглаждане“ и да се филтрират ефектите на грешно отчетени данни.

Филтрираните показания от всеки датчик трябва да бъдат под целевите критерии от 4,0 % за водород или 3,0 % за хелий във всеки момент от периода от 60 минути след изпитването на сблъсък.

3.   ИЗПИТВАНЕ ЗА СЪОТВЕТСТВИЕ В УСЛОВИЯ НА ЕДИНИЧНА НЕИЗПРАВНОСТ

Изпълнява се или процедурата за изпитване от приложение 5, точка 3.1, или тази от точка 3.2:

3.1.   Процедура за изпитване на превозно средство, оборудвано с детектори за пропускане на газообразен водород

3.1.1.   Условия на изпитване

3.1.1.1   Изпитвано превозно средство: Задвижващата система на изпитваното превозно средство се задейства, подгрява се до нейната нормална работна температура и се оставя да работи по време на изпитването. Ако превозното средство не е превозно средство с горивен елемент, то се подгрява и се оставя на празен ход. Ако изпитваното превозно средство има система за автоматично спиране на двигателя, когато е на празен ход, се предприемат мерки да се избегне такова спиране.

3.1.1.2.   Изпитвателен газ: две смеси от въздух и газообразен водород: концентрация на водород във въздуха от 3,0 % (или по-ниска), за да се провери функцията за издаване на предупреждение, и концентрация на водород във въздуха от 4,0 % (или по-ниска), за да се провери функцията за изключване. Подходящите концентрации се подбират въз основа на препоръките (или спецификацията на детектора), предоставени от производителя.

3.1.2.   Метод на изпитване

3.1.2.1.   Подготовка за изпитването: За изпитването трябва да се изключи всякакво влияние на вятъра, като се използват подходящи средства, например:

| а) | към детектора за пропускане на газообразен водород се прикрепва маркуч за подаване под налягане на изпитвателен газ; |
| --- | --- |

а)

към детектора за пропускане на газообразен водород се прикрепва маркуч за подаване под налягане на изпитвателен газ;

| б) | детекторът за пропускане на водород се поставя под капак, който задържа газа около него. |
| --- | --- |

б)

детекторът за пропускане на водород се поставя под капак, който задържа газа около него.

3.1.2.2.   Провеждане на изпитването

| а) | Към детектора за пропускане на газообразен водород се насочва струя изпитвателен газ. |
| --- | --- |

а)

Към детектора за пропускане на газообразен водород се насочва струя изпитвателен газ.

| б) | Правилното функциониране на системата за предупреждение се потвърждава, като посредством този газ се проверява дали тя се задейства. |
| --- | --- |

б)

Правилното функциониране на системата за предупреждение се потвърждава, като посредством този газ се проверява дали тя се задейства.

| в) | Трябва да има потвърждение, че главният запорен клапан е затворен, когато се провежда изпитването с газ за проверка на работата на функцията за изключване. Например, като потвърждение за функционирането на главния запорен клапан на водородното захранване може да се използва информацията от следенето на електрическото захранване на запорния клапан или звукът от задействането на запорния клапан. |
| --- | --- |

в)

Трябва да има потвърждение, че главният запорен клапан е затворен, когато се провежда изпитването с газ за проверка на работата на функцията за изключване. Например, като потвърждение за функционирането на главния запорен клапан на водородното захранване може да се използва информацията от следенето на електрическото захранване на запорния клапан или звукът от задействането на запорния клапан.

3.2.   Процедура за изпитване за целостта на затворени пространства и системи за откриване

3.2.1.   Подготовка:

| 3.2.1.1. | За изпитването трябва да се изключи всякакво влияние на вятъра. |
| --- | --- |

3.2.1.1.

За изпитването трябва да се изключи всякакво влияние на вятъра.

| 3.2.1.2. | Специално внимание се обръща на средата на изпитване, тъй като по време на изпитването може да възникнат запалими смеси от водород и въздух. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Специално внимание се обръща на средата на изпитване, тъй като по време на изпитването може да възникнат запалими смеси от водород и въздух.

| 3.2.1.3. | Преди изпитването превозното средство се подготвя така, че да е възможно дистанционно управлявано изпускане на водород от водородната уредба. Броят, местоположението и пропускателната способност на точките за освобождаване след главния запорен клапан за водорода се определят от производителя на превозното средство, като се вземат предвид най-неблагоприятните сценарии на пропускане на водород в условията на единична неизправност. Като минимум, общият поток на всички дистанционно управлявани освобождавания трябва да бъде достатъчен, за да задейства демонстрирането на автоматичните функции за предупреждение и за спиране на водорода. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Преди изпитването превозното средство се подготвя така, че да е възможно дистанционно управлявано изпускане на водород от водородната уредба. Броят, местоположението и пропускателната способност на точките за освобождаване след главния запорен клапан за водорода се определят от производителя на превозното средство, като се вземат предвид най-неблагоприятните сценарии на пропускане на водород в условията на единична неизправност. Като минимум, общият поток на всички дистанционно управлявани освобождавания трябва да бъде достатъчен, за да задейства демонстрирането на автоматичните функции за предупреждение и за спиране на водорода.

| 3.2.1.4. | За целите на изпитването, когато се изпитва съответствието по точка 7.1.4.2 от настоящото правило, на местата, където могат да се натрупат най-големи количества газообразен водород в отделението за пътници (напр. в близост до тавана), се монтира детектор за откриване на концентрация на водород, като детектори за водород се монтират също в затворени или полузатворени пространства на превозното средство, където може да се натрупва водород от симулираните освобождавания, когато се изпитва съответствието по точка 7.1.4.3 от настоящото правило (вж. приложение 5, точка 3.2.1.3). |
| --- | --- |

3.2.1.4.

За целите на изпитването, когато се изпитва съответствието по точка 7.1.4.2 от настоящото правило, на местата, където могат да се натрупат най-големи количества газообразен водород в отделението за пътници (напр. в близост до тавана), се монтира детектор за откриване на концентрация на водород, като детектори за водород се монтират също в затворени или полузатворени пространства на превозното средство, където може да се натрупва водород от симулираните освобождавания, когато се изпитва съответствието по точка 7.1.4.3 от настоящото правило (вж. приложение 5, точка 3.2.1.3).

3.2.2.   Процедура:

| 3.2.2.1. | Вратите, прозорците и други капаци на превозното средство се затварят. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Вратите, прозорците и други капаци на превозното средство се затварят.

| 3.2.2.2. | Задвижващата система се задейства, оставя се да подгрее до нормалната си работна температура и след това да работи на празен ход за времетраенето на изпитването. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Задвижващата система се задейства, оставя се да подгрее до нормалната си работна температура и след това да работи на празен ход за времетраенето на изпитването.

| 3.2.2.3. | Симулира се пропускане с помощта на дистанционно управляваната функция. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Симулира се пропускане с помощта на дистанционно управляваната функция.

| 3.2.2.4. | Концентрацията на водород се измерва непрекъснато, докато престане да се повишава в продължение на 3 минути. След изпитването за съответствие с точка 7.1.4.3 от настоящото правило симулираното пропускане се увеличава, като се използва дистанционно управляваната функция, докато главният запорен клапан за водорода бъде затворен и бъде задействана предупредителната сигнална светлина. Като потвърждение на функционирането на главния запорен клапан на водородното захранване може да се използва информацията от следенето на електрическото захранване на запорния клапан или звукът от задействането на запорния клапан. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Концентрацията на водород се измерва непрекъснато, докато престане да се повишава в продължение на 3 минути. След изпитването за съответствие с точка 7.1.4.3 от настоящото правило симулираното пропускане се увеличава, като се използва дистанционно управляваната функция, докато главният запорен клапан за водорода бъде затворен и бъде задействана предупредителната сигнална светлина. Като потвърждение на функционирането на главния запорен клапан на водородното захранване може да се използва информацията от следенето на електрическото захранване на запорния клапан или звукът от задействането на запорния клапан.

| 3.2.2.5. | Когато се изпитва съответствието по точка 7.1.4.2 от настоящото правило, изпитването приключва успешно, ако концентрацията на водород в отделението за пътници не надвишава 1,0 %. Когато се изпитва съответствието по точка 7.1.4.3 от настоящото правило, изпитването приключва успешно, ако предупредителната сигнална светлина и функцията за изключване се задействат при (или под) нивата, определени в точка 7.1.4.3 от настоящото правило. В противен случай изпитването не е успешно и уредбата не се квалифицира за експлоатация на превозни средства. |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Когато се изпитва съответствието по точка 7.1.4.2 от настоящото правило, изпитването приключва успешно, ако концентрацията на водород в отделението за пътници не надвишава 1,0 %. Когато се изпитва съответствието по точка 7.1.4.3 от настоящото правило, изпитването приключва успешно, ако предупредителната сигнална светлина и функцията за изключване се задействат при (или под) нивата, определени в точка 7.1.4.3 от настоящото правило. В противен случай изпитването не е успешно и уредбата не се квалифицира за експлоатация на превозни средства.

4.   ИЗПИТВАНЕ ЗА СЪОТВЕТСТВИЕ НА ИЗПУСКАТЕЛНАТА УРЕДБА НА ПРЕВОЗНОТО СРЕДСТВО

4.1.   Енергийната система на изпитваното превозно средство (например пакетът горивни елементи или двигателят) се подгрява до нормалната си работна температура.

4.2.   Измервателното устройство се подгрява преди употреба до неговата нормална работна температура.

4.3.   Измервателният възел на измервателното устройство се разполага по осевата линия на потока отработили газове на разстояние 100 mm от точката на отвеждане на отработилия газ, извън превозното средство.

4.4.   Концентрацията на отработилия водород се измерва непрекъснато при всяка от следните стъпки:

| а) | енергийната система се изключва; |
| --- | --- |

а)

енергийната система се изключва;

| б) | след приключване на процеса на изключване, енергийната система се пуска в ход незабавно; |
| --- | --- |

б)

след приключване на процеса на изключване, енергийната система се пуска в ход незабавно;

| в) | след като изтече една минута, енергийната система се изключва и измерването продължава до приключването на процедурата по изключване на енергийната система. |
| --- | --- |

в)

след като изтече една минута, енергийната система се изключва и измерването продължава до приключването на процедурата по изключване на енергийната система.

4.5.   Измервателното устройство трябва да има време на реагиране при измерването по-малко от 300 милисекунди.

5.   ИЗПИТВАНЕ ЗА СЪОТВЕТСТВИЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПРОПУСКАНЕ ОТ ГОРИВОПРОВОДА

5.1.   Енергийната система на изпитваното превозно средство (например пакетът горивни елементи или двигателят) се подгрява и работи при нормалната си работна температура, като към горивопроводите се прилага работното налягане.

5.2.   Пропускането на водород се оценява в достъпни части от горивопроводите между участъка с високо налягане и пакета горивни елементи (или двигателя), като се използва детектор за пропускане на газ или течност за откриване на пропускане, като например сапунен разтвор.

5.3.   Откриването на пропускане на водород се извършва основно при съединенията

5.4.   Когато се използва детектор за пропускане на газ, откриването се извършва чрез задействане на детектора в продължение на най-малко 10 секунди на места възможно най-близо до горивопроводите.

5.5.   Когато се използва течност за откриване на пропускане, откриването на пропускане на газообразен водород се извършва непосредствено след нанасянето на течността. Освен това се провеждат визуални проверки няколко минути след нанасянето на течността, за да се установи наличието на мехурчета, причинени от слабо пропускане.

6.   ПРОВЕРКА НА МОНТАЖА

Съответствието на уредбата се проверява визуално.

---