# Europos Sąjungos L 99/2019

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 99 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 62 metai2019m. balandžio 10d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 99

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

62 metai2019m. balandžio 10d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | 2019 m. balandžio 8 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/563 dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 1 dalinio pakeitimo sudarymo Sąjungos vardu | 1 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2019 m. kovo 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/564, kuriuo dėl datos, iki kurios sandorio šalys gali toliau taikyti savo rizikos valdymo procedūras tam tikroms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2251, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (
  1
  ) | 3 |
| | * | 2019 m. kovo 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/565, kuriuo dėl tam tikrų rūšių sutarčių tarpuskaitos prievolės įsigaliojimo datos iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2205, Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/592 ir Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1178, kuriais papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (
  1
  ) | 6 |
| | * | 2019 m. balandžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/566, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikroms importuojamoms Rusijos Federacijos, Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms nustatomas galutinis antidempingo muitas ir baigiamas tyrimas dėl importuojamo to paties Turkijos Respublikos kilmės produkto | 9 |
| | * | 2019 m. balandžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/567, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo | 36 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2019 m. balandžio 8 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/568 dėl Bendros pertvarkymo valdybos nario skyrimo | 38 |
| | * | 2019 m. balandžio 3 d. Komisijos sprendimas (ES) 2019/569 dėl pasiūlytos piliečių iniciatyvos Teisinės valstybės principo laikymasis Europos Sąjungoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 2314) | 39 |
| | * | 2019 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/570, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1313/2013/ES įgyvendinimo taisyklės dėl rescEU pajėgumų ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/762/ES
  (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 2644)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | 2019 m. kovo 28 d. Bendros pertvarkymo valdybos sprendimas (ES) 2019/571 dėl Bendros pertvarkymo valdybos 2017 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo ir sąskaitų uždarymo (SRB/PS/2019/02) | 46 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

2019 m. balandžio 8 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/563 dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 1 dalinio pakeitimo sudarymo Sąjungos vardu

1

REGLAMENTAI

*

2019 m. kovo 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/564, kuriuo dėl datos, iki kurios sandorio šalys gali toliau taikyti savo rizikos valdymo procedūras tam tikroms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2251, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (
  1
  )

1

3

*

2019 m. kovo 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/565, kuriuo dėl tam tikrų rūšių sutarčių tarpuskaitos prievolės įsigaliojimo datos iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2205, Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/592 ir Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1178, kuriais papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (
  1
  )

1

6

*

2019 m. balandžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/566, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikroms importuojamoms Rusijos Federacijos, Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms nustatomas galutinis antidempingo muitas ir baigiamas tyrimas dėl importuojamo to paties Turkijos Respublikos kilmės produkto

9

*

2019 m. balandžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/567, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo

36

SPRENDIMAI

*

2019 m. balandžio 8 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/568 dėl Bendros pertvarkymo valdybos nario skyrimo

38

*

2019 m. balandžio 3 d. Komisijos sprendimas (ES) 2019/569 dėl pasiūlytos piliečių iniciatyvos Teisinės valstybės principo laikymasis Europos Sąjungoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 2314)

(pranešta dokumentu Nr. C(2019) 2314)

39

*

2019 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/570, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1313/2013/ES įgyvendinimo taisyklės dėl rescEU pajėgumų ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/762/ES
  (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 2644)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2019) 2644)

1

41

*

2019 m. kovo 28 d. Bendros pertvarkymo valdybos sprendimas (ES) 2019/571 dėl Bendros pertvarkymo valdybos 2017 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo ir sąskaitų uždarymo (SRB/PS/2019/02)

46

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | Susitarimo, kuriuo įsteigiamas Tarptautinis ES ir LAK fondas, klaidų ištaisymas ( OL L 288, 2016 10 22 ) | 47 |

Klaidų ištaisymas

*

Susitarimo, kuriuo įsteigiamas Tarptautinis ES ir LAK fondas, klaidų ištaisymas ( OL L 288, 2016 10 22 )

( OL L 288, 2016 10 22 )

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 2019 4 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 4 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 99/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/563

2019 m. balandžio 8 d.

dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 1 dalinio pakeitimo sudarymo Sąjungos vardu

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktu ir 7 dalimi,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

kadangi:

| (1) | vadovaujantis Tarybos sprendimu 2018/538 (2), 2017 m. gruodžio 13 d. buvo pasirašytas Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 (toliau – Bendradarbiavimo memorandumas NAT-I-9406) 1 dalinis pakeitimas su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau; |
| --- | --- |

(1)

vadovaujantis Tarybos sprendimu 2018/538 (2), 2017 m. gruodžio 13 d. buvo pasirašytas Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 (toliau – Bendradarbiavimo memorandumas NAT-I-9406) 1 dalinis pakeitimas su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

| (2) | Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 1 daliniu pakeitimu, siekiant užtikrinti visuotinę sąveiką, išplečiamas šalių bendradarbiavimo mastas, kad jis apimtų visus oro eismo valdymo modernizavimo etapus, įskaitant diegimo veiklą. Juo taip pat iš dalies keičiama Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 struktūra ir valdymo sistema, siekiant optimizuoti pagal jį vykdomos bendradarbiavimo veiklos įgyvendinimą ir valdymą; |
| --- | --- |

(2)

Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 1 daliniu pakeitimu, siekiant užtikrinti visuotinę sąveiką, išplečiamas šalių bendradarbiavimo mastas, kad jis apimtų visus oro eismo valdymo modernizavimo etapus, įskaitant diegimo veiklą. Juo taip pat iš dalies keičiama Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 struktūra ir valdymo sistema, siekiant optimizuoti pagal jį vykdomos bendradarbiavimo veiklos įgyvendinimą ir valdymą;

| (3) | būtina nustatyti Sąjungos dalyvavimo Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A, kuris susijęs su oro eismo valdymo modernizavimu, moksliniais tyrimais ir technologijų plėtra civilinės aviacijos srityje bei visuotine sąveika (toliau – Bendradarbiavimo memorandumas NAT-I-9406A), kuris išdėstytas 1 dalinio pakeitimo priede ir kuris pakeičia Bendradarbiavimo memorandumą NAT-I-9406, vykdomajame valdyme procedūrinę tvarką; |
| --- | --- |

(3)

būtina nustatyti Sąjungos dalyvavimo Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A, kuris susijęs su oro eismo valdymo modernizavimu, moksliniais tyrimais ir technologijų plėtra civilinės aviacijos srityje bei visuotine sąveika (toliau – Bendradarbiavimo memorandumas NAT-I-9406A), kuris išdėstytas 1 dalinio pakeitimo priede ir kuris pakeičia Bendradarbiavimo memorandumą NAT-I-9406, vykdomajame valdyme procedūrinę tvarką;

| (4) | todėl Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 1 dalinis pakeitimas turėtų būti patvirtintas Sąjungos vardu, |
| --- | --- |

(4)

todėl Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 1 dalinis pakeitimas turėtų būti patvirtintas Sąjungos vardu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sąjungos vardu patvirtinamas Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 1 dalinis pakeitimas (3).

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 1 dalinio pakeitimo II straipsnio B dalyje numatytą pranešimą, siekiant išreikšti Sąjungos sutikimą būti saistomai Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 1 dalinio pakeitimo (4).

3 straipsnis

Komisija, pasikonsultavusi su Tarybos paskirtu specialiuoju komitetu, nustato poziciją, kurios Sąjunga turi laikytis užtikrinant Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A ir jo priedų vykdomąjį valdymą, kaip nustatyta Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A III straipsnyje, dėl:

| a) | papildomų Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A priedų ir Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A priedų priedėlių priėmimo; |
| --- | --- |

a)

papildomų Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A priedų ir Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A priedų priedėlių priėmimo;

| b) | Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A priedų ir tų priedų priedėlių pakeitimų priėmimo. |
| --- | --- |

b)

Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A priedų ir tų priedų priedėlių pakeitimų priėmimo.

4 straipsnis

Nedarant poveikio šio sprendimo 3 straipsniui, Komisija gali imtis bet kokių tinkamų veiksmų pagal Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A III, IV, V, VII ir VIII straipsnius.

5 straipsnis

Komisija atstovauja Sąjungai pagal Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A XI straipsnį surengtose konsultacijose.

6 straipsnis

Komisija informuoja Tarybą, kai būtina ir bent kartą per metus, apie Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A įgyvendinimą.

7 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2019 m. balandžio 8 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

F. MOGHERINI

---

(1)  
  2018 m. rugsėjo 12 d. pritarimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2017 m. gruodžio 7 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/538 dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A 1 dalinio pakeitimo pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo (OL L 90, 2018 4 6, p. 1).

2

(3)  Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 1 dalinio pakeitimo tekstas paskelbtas OL L 90, 2018 4 6, p. 3, kartu su sprendimu dėl pasirašymo.

3

(4)  Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 1 dalinio pakeitimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.

4

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

---

REGLAMENTAI

| 2019 4 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 99/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 4 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 99/3

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2019/564

2019 m. kovo 28 d.

kuriuo dėl datos, iki kurios sandorio šalys gali toliau taikyti savo rizikos valdymo procedūras tam tikroms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2251, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 11 straipsnio 15 dalį,

kadangi:

| (1) | 2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė apie savo ketinimą išstoti iš Sąjungos pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį. Jei Europos Vadovų Taryba, susitarusi su Jungtine Karalyste, vieningai nenuspręs pratęsti termino, Sutartys Jungtinei Karalystei nustos galioti nuo Susitarimo dėl išstojimo įsigaliojimo dienos arba, jei tokio susitarimo nėra, praėjus dvejiems metams po to pranešimo gavimo; |
| --- | --- |

(1)

2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė apie savo ketinimą išstoti iš Sąjungos pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį. Jei Europos Vadovų Taryba, susitarusi su Jungtine Karalyste, vieningai nenuspręs pratęsti termino, Sutartys Jungtinei Karalystei nustos galioti nuo Susitarimo dėl išstojimo įsigaliojimo dienos arba, jei tokio susitarimo nėra, praėjus dvejiems metams po to pranešimo gavimo;

| (2) | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/397 (2) dėl datos, iki kurios sandorio šalys gali toliau taikyti savo rizikos valdymo procedūras tam tikroms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2251 (3). Pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2019/397 2 straipsnį tas reglamentas turi būti taikomas nuo dienos, einančios po dienos, kurią pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalį Sutartys nustoja galioti Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje, nebent iki tos dienos įsigaliotų Susitarimas dėl išstojimo arba būtų pratęstas Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalyje nurodytas dvejų metų terminas; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/397 (2) dėl datos, iki kurios sandorio šalys gali toliau taikyti savo rizikos valdymo procedūras tam tikroms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2251 (3). Pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2019/397 2 straipsnį tas reglamentas turi būti taikomas nuo dienos, einančios po dienos, kurią pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalį Sutartys nustoja galioti Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje, nebent iki tos dienos įsigaliotų Susitarimas dėl išstojimo arba būtų pratęstas Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalyje nurodytas dvejų metų terminas;

| (3) | 2019 m. kovo 20 d. laišku Jungtinė Karalystė pateikė prašymą pratęsti Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalyje numatytą terminą iki 2019 m. birželio 30 d., siekiant užbaigti Susitarimo dėl išstojimo ratifikavimą (4). 2019 m. kovo 21 d. Europos Vadovų Taryba sutiko, kad terminas būtų pratęstas iki 2019 m. gegužės 22 d., su sąlyga, kad Bendruomenių Rūmai kitą savaitę pritars Susitarimui dėl išstojimo. Jeigu taip neįvyktų, Europos Vadovų Taryba sutiko, kad terminas būtų pratęstas iki 2019 m. balandžio 12 d. Todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/397 nebus taikomas; |
| --- | --- |

(3)

2019 m. kovo 20 d. laišku Jungtinė Karalystė pateikė prašymą pratęsti Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalyje numatytą terminą iki 2019 m. birželio 30 d., siekiant užbaigti Susitarimo dėl išstojimo ratifikavimą (4). 2019 m. kovo 21 d. Europos Vadovų Taryba sutiko, kad terminas būtų pratęstas iki 2019 m. gegužės 22 d., su sąlyga, kad Bendruomenių Rūmai kitą savaitę pritars Susitarimui dėl išstojimo. Jeigu taip neįvyktų, Europos Vadovų Taryba sutiko, kad terminas būtų pratęstas iki 2019 m. balandžio 12 d. Todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/397 nebus taikomas;

| (4) | tačiau priežastys, dėl kurių Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/397 buvo priimtas, išliks, nepaisant Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalyje nurodyto termino pratęsimo. Visų pirma tuo atveju, jei pasibaigus pratęstam terminui Jungtinė Karalystė išstotų iš Sąjungos be susitarimo, išliks rizika sklandžiam rinkos veikimui ir vienodoms Sąjungoje įsteigtų sandorio šalių sąlygoms. Numatoma, kad artimoje ateityje tokia rizika neišnyks; |
| --- | --- |

(4)

tačiau priežastys, dėl kurių Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/397 buvo priimtas, išliks, nepaisant Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalyje nurodyto termino pratęsimo. Visų pirma tuo atveju, jei pasibaigus pratęstam terminui Jungtinė Karalystė išstotų iš Sąjungos be susitarimo, išliks rizika sklandžiam rinkos veikimui ir vienodoms Sąjungoje įsteigtų sandorio šalių sąlygoms. Numatoma, kad artimoje ateityje tokia rizika neišnyks;

| (5) | todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2251 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2251 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | šis reglamentas grindžiamas techninių reguliavimo standartų projektais, kuriuos Europos bankininkystės institucija, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija pateikė Komisijai; |
| --- | --- |

(6)

šis reglamentas grindžiamas techninių reguliavimo standartų projektais, kuriuos Europos bankininkystės institucija, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija pateikė Komisijai;

| (7) | būtina kuo greičiau sudaryti palankesnes sąlygas rinkos dalyviams įgyvendinti veiksmingus sprendimus. Todėl Europos bankininkystės institucija, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija, vadovaudamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (5) 10 straipsnio 1 dalies antra pastraipa, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1094/2010 (6) 10 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010 (7) 10 straipsnio 1 dalies antra pastraipa išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą, tačiau jokių atvirų viešų konsultacijų nerengė. Dėl tos pačios priežasties šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo, |
| --- | --- |

(7)

būtina kuo greičiau sudaryti palankesnes sąlygas rinkos dalyviams įgyvendinti veiksmingus sprendimus. Todėl Europos bankininkystės institucija, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija, vadovaudamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (5) 10 straipsnio 1 dalies antra pastraipa, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1094/2010 (6) 10 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010 (7) 10 straipsnio 1 dalies antra pastraipa išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą, tačiau jokių atvirų viešų konsultacijų nerengė. Dėl tos pačios priežasties šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Deleguotojo reglamento (ES) 2016/2251 35 straipsnis pakeičiamas taip:

„35 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos sandorio šalys ir toliau gali taikyti rizikos valdymo procedūras, kurios yra įdiegtos šio reglamento taikymo pradžios datą, ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, sudarytoms arba pakeistoms nuo 2012 m. rugpjūčio 16 d. iki atitinkamų šio reglamento taikymo pradžios datų.

2.   Be to, Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos sandorio šalys ir toliau gali taikyti rizikos valdymo procedūras, kurios yra įdiegtos 2019 m. kovo 14 d., ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka ir kurios atitinka visas šias sąlygas:

| a) | ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, buvo sudarytos arba pakeistos iki ankstesnės iš šių datų: atitinkamų šio reglamento taikymo pradžios datų, kaip nustatyta šio reglamento 36, 37 ir 38 straipsniuose, arba 2019 m. balandžio 11 d.; |
| --- | --- |

a)

ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, buvo sudarytos arba pakeistos iki ankstesnės iš šių datų: atitinkamų šio reglamento taikymo pradžios datų, kaip nustatyta šio reglamento 36, 37 ir 38 straipsniuose, arba 2019 m. balandžio 11 d.;

| b) | ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, keičiamos siekiant vienintelio tikslo – pakeisti Jungtinėje Karalystėje įsteigtą sandorio šalį valstybėje narėje įsteigta sandorio šalimi; |
| --- | --- |

b)

ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, keičiamos siekiant vienintelio tikslo – pakeisti Jungtinėje Karalystėje įsteigtą sandorio šalį valstybėje narėje įsteigta sandorio šalimi;

| c) | ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, yra keičiamos nuo dienos, einančios po dienos, kurią pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalį Sąjungos teisė nustoja galioti Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje, iki vėlesnės iš šių datų:






  i) | atitinkamų taikymo pradžios datų, nustatytų šio reglamento 36, 37 ir 38 straipsniuose, arba |
| --- | --- | --- |

c)

ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, yra keičiamos nuo dienos, einančios po dienos, kurią pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalį Sąjungos teisė nustoja galioti Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje, iki vėlesnės iš šių datų:

i)

atitinkamų taikymo pradžios datų, nustatytų šio reglamento 36, 37 ir 38 straipsniuose, arba

| ii) | 12 mėnesių nuo dienos, einančios po dienos, kurią pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalį Sąjungos teisė nustoja galioti Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje.“ |
| --- | --- |

ii)

12 mėnesių nuo dienos, einančios po dienos, kurią pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalį Sąjungos teisė nustoja galioti Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo dienos, einančios po dienos, kurią pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalį Sutartys nustoja galioti Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje.

Tačiau šis reglamentas netaikomas nė vienu iš šių atvejų:

| a) | iki šio straipsnio antroje pastraipoje nurodytos dienos įsigalioja pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 2 dalį su Jungtine Karalyste sudarytas Susitarimas dėl išstojimo; |
| --- | --- |

a)

iki šio straipsnio antroje pastraipoje nurodytos dienos įsigalioja pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 2 dalį su Jungtine Karalyste sudarytas Susitarimas dėl išstojimo;

| b) | priimamas sprendimas pratęsti Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalyje nurodytą dvejų metų terminą ilgiau nei iki 2019 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

b)

priimamas sprendimas pratęsti Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalyje nurodytą dvejų metų terminą ilgiau nei iki 2019 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. kovo 28 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 201, 2012 7 27, p. 1.

1

(2)  
  2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/397, kuriuo dėl datos, iki kurios sandorio šalys gali toliau taikyti savo rizikos valdymo procedūras tam tikroms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2251, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 71, 2019 3 13, p. 15).

2

(3)  
  2016 m. spalio 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2251, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų papildomas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, rizikos mažinimo būdų techniniais reguliavimo standartais (OL L 340, 2016 12 15, p. 9).

3

(4)  Susitarimas dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (OL C 66 I, 2019 2 19, p. 1).

4

(5)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 12).

5

(6)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/79/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 48).

6

(7)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 84).

7

---

| 2019 4 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 99/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 4 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 99/6

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2019/565

2019 m. kovo 28 d.

kuriuo dėl tam tikrų rūšių sutarčių tarpuskaitos prievolės įsigaliojimo datos iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2205, Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/592 ir Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1178, kuriais papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė apie savo ketinimą išstoti iš Sąjungos pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį. Jei Europos Vadovų Taryba, susitarusi su Jungtine Karalyste, vieningai nenuspręs pratęsti termino, Sutartys Jungtinei Karalystei nustos galioti nuo Susitarimo dėl išstojimo įsigaliojimo dienos arba, jei tokio susitarimo nėra, praėjus dvejiems metams po to pranešimo gavimo; |
| --- | --- |

(1)

2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė apie savo ketinimą išstoti iš Sąjungos pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį. Jei Europos Vadovų Taryba, susitarusi su Jungtine Karalyste, vieningai nenuspręs pratęsti termino, Sutartys Jungtinei Karalystei nustos galioti nuo Susitarimo dėl išstojimo įsigaliojimo dienos arba, jei tokio susitarimo nėra, praėjus dvejiems metams po to pranešimo gavimo;

| (2) | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/396 (2) dėl tam tikrų rūšių sutarčių tarpuskaitos prievolės įsigaliojimo datos iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2205 (3), Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/592 (4) ir Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1178 (5). Pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2019/396 4 straipsnį tas reglamentas turi būti taikomas nuo dienos, einančios po dienos, kurią pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalį Sutartys nustoja galioti Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje, nebent iki tos dienos įsigaliotų Susitarimas dėl išstojimo arba būtų pratęstas Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalyje nurodytas dvejų metų terminas; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/396 (2) dėl tam tikrų rūšių sutarčių tarpuskaitos prievolės įsigaliojimo datos iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2205 (3), Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/592 (4) ir Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1178 (5). Pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2019/396 4 straipsnį tas reglamentas turi būti taikomas nuo dienos, einančios po dienos, kurią pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalį Sutartys nustoja galioti Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje, nebent iki tos dienos įsigaliotų Susitarimas dėl išstojimo arba būtų pratęstas Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalyje nurodytas dvejų metų terminas;

| (3) | 2019 m. kovo 20 d. laišku Jungtinė Karalystė pateikė prašymą pratęsti Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalyje nustatytą terminą iki 2019 m. birželio 30 d., siekiant užbaigti Susitarimo dėl išstojimo ratifikavimą (6). 2019 m. kovo 21 d. Europos Vadovų Taryba sutiko, kad terminas būtų pratęstas iki 2019 m. gegužės 22 d., su sąlyga, kad Bendruomenių Rūmai kitą savaitę pritars Susitarimui dėl išstojimo. Jeigu taip neįvyktų, Europos Vadovų Taryba sutiko, kad terminas būtų pratęstas iki 2019 m. balandžio 12 d. Todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/396 nebus taikomas; |
| --- | --- |

(3)

2019 m. kovo 20 d. laišku Jungtinė Karalystė pateikė prašymą pratęsti Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalyje nustatytą terminą iki 2019 m. birželio 30 d., siekiant užbaigti Susitarimo dėl išstojimo ratifikavimą (6). 2019 m. kovo 21 d. Europos Vadovų Taryba sutiko, kad terminas būtų pratęstas iki 2019 m. gegužės 22 d., su sąlyga, kad Bendruomenių Rūmai kitą savaitę pritars Susitarimui dėl išstojimo. Jeigu taip neįvyktų, Europos Vadovų Taryba sutiko, kad terminas būtų pratęstas iki 2019 m. balandžio 12 d. Todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/396 nebus taikomas;

| (4) | tačiau priežastys, dėl kurių Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/396 buvo priimtas, išliks, nepaisant Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalyje nurodyto termino pratęsimo. Visų pirma tuo atveju, jei pasibaigus pratęstam terminui Jungtinė Karalystė išstotų iš Sąjungos be susitarimo, išliks rizika sklandžiam rinkos veikimui ir vienodoms Sąjungoje įsteigtų sandorio šalių sąlygoms. Numatoma, kad artimoje ateityje tokia rizika neišnyks; |
| --- | --- |

(4)

tačiau priežastys, dėl kurių Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/396 buvo priimtas, išliks, nepaisant Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalyje nurodyto termino pratęsimo. Visų pirma tuo atveju, jei pasibaigus pratęstam terminui Jungtinė Karalystė išstotų iš Sąjungos be susitarimo, išliks rizika sklandžiam rinkos veikimui ir vienodoms Sąjungoje įsteigtų sandorio šalių sąlygoms. Numatoma, kad artimoje ateityje tokia rizika neišnyks;

| (5) | todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2205, Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/592 ir Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1178 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(5)

todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2205, Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/592 ir Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1178 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (6) | šis reglamentas grindžiamas Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos Komisijai pateiktais techninių reguliavimo standartų projektais; |
| --- | --- |

(6)

šis reglamentas grindžiamas Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos Komisijai pateiktais techninių reguliavimo standartų projektais;

| (7) | būtina kuo greičiau sudaryti palankesnes sąlygas rinkos dalyviams įgyvendinti veiksmingus sprendimus. Todėl Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija, vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010 (7) 10 straipsnio 1 dalies antra pastraipa, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą, tačiau jokių atvirų viešų konsultacijų nerengė. Dėl tos pačios priežasties šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo, |
| --- | --- |

(7)

būtina kuo greičiau sudaryti palankesnes sąlygas rinkos dalyviams įgyvendinti veiksmingus sprendimus. Todėl Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija, vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010 (7) 10 straipsnio 1 dalies antra pastraipa, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą, tačiau jokių atvirų viešų konsultacijų nerengė. Dėl tos pačios priežasties šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2205 pakeitimas

Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2205 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnis papildomas šia dalimi:

  „3.   Nukrypstant nuo 1 ir 2 dalių, sutarčių, priklausančių vienai iš priede nustatytų ne biržos išvestinių finansinių priemonių klasių, atžvilgiu tarpuskaitos prievolė įsigalioja praėjus 12 mėnesių nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos, jeigu įvykdomos šios sąlygos:






  a) | tarpuskaitos prievolė nepradėta taikyti iki 2019 m. balandžio 11 d.; |
| --- | --- | --- |

1)

3 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.   Nukrypstant nuo 1 ir 2 dalių, sutarčių, priklausančių vienai iš priede nustatytų ne biržos išvestinių finansinių priemonių klasių, atžvilgiu tarpuskaitos prievolė įsigalioja praėjus 12 mėnesių nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos, jeigu įvykdomos šios sąlygos:

a)

tarpuskaitos prievolė nepradėta taikyti iki 2019 m. balandžio 11 d.;

| b) | sutartys keičiamos siekiant vienintelio tikslo – pakeisti Jungtinėje Karalystėje įsteigtą sandorio šalį valstybėje narėje įsteigta sandorio šalimi.“; |
| --- | --- |

b)

sutartys keičiamos siekiant vienintelio tikslo – pakeisti Jungtinėje Karalystėje įsteigtą sandorio šalį valstybėje narėje įsteigta sandorio šalimi.“;

| 2) | 4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   3 kategorijos finansų sandorio šalių ir finansų sandorio šalių sudarytų sandorių, nurodytų šio reglamento 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse, minimalus likęs terminas, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 648/2012 4 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktyje, tarpuskaitos prievolės įsigaliojimo dieną yra:






  a) | 50 metų sutartims, kurios priklauso priedo 1 arba 2 lentelėje nurodytoms klasėms; |
| --- | --- | --- |

2)

4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   3 kategorijos finansų sandorio šalių ir finansų sandorio šalių sudarytų sandorių, nurodytų šio reglamento 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse, minimalus likęs terminas, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 648/2012 4 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktyje, tarpuskaitos prievolės įsigaliojimo dieną yra:

a)

50 metų sutartims, kurios priklauso priedo 1 arba 2 lentelėje nurodytoms klasėms;

| b) | 3 metai sutartims, kurios priklauso priedo 3 arba 4 lentelėje nurodytoms klasėms.“ |
| --- | --- |

b)

3 metai sutartims, kurios priklauso priedo 3 arba 4 lentelėje nurodytoms klasėms.“

2 straipsnis

Deleguotojo reglamento (ES) 2016/592 pakeitimas

Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/592 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnis papildomas šia dalimi:

  „3.   Nukrypstant nuo 1 ir 2 dalių, sutarčių, priklausančių vienai iš priede nustatytų ne biržos išvestinių finansinių priemonių klasių, atžvilgiu tarpuskaitos prievolė įsigalioja praėjus 12 mėnesių nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos, jeigu įvykdomos šios sąlygos:






  a) | tarpuskaitos prievolė nepradėta taikyti iki 2019 m. balandžio 11 d.; |
| --- | --- | --- |

1)

3 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.   Nukrypstant nuo 1 ir 2 dalių, sutarčių, priklausančių vienai iš priede nustatytų ne biržos išvestinių finansinių priemonių klasių, atžvilgiu tarpuskaitos prievolė įsigalioja praėjus 12 mėnesių nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos, jeigu įvykdomos šios sąlygos:

a)

tarpuskaitos prievolė nepradėta taikyti iki 2019 m. balandžio 11 d.;

| b) | sutartys keičiamos siekiant vienintelio tikslo – pakeisti Jungtinėje Karalystėje įsteigtą sandorio šalį valstybėje narėje įsteigta sandorio šalimi.“; |
| --- | --- |

b)

sutartys keičiamos siekiant vienintelio tikslo – pakeisti Jungtinėje Karalystėje įsteigtą sandorio šalį valstybėje narėje įsteigta sandorio šalimi.“;

| 2) | 4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   3 kategorijos finansų sandorio šalių ir finansų sandorio šalių sudarytų sandorių, nurodytų šio reglamento 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse, minimalus likęs terminas, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 648/2012 4 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktyje, tarpuskaitos prievolės įsigaliojimo dieną yra 5 metai ir 3 mėnesiai.“ |
| --- | --- |

2)

4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   3 kategorijos finansų sandorio šalių ir finansų sandorio šalių sudarytų sandorių, nurodytų šio reglamento 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse, minimalus likęs terminas, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 648/2012 4 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktyje, tarpuskaitos prievolės įsigaliojimo dieną yra 5 metai ir 3 mėnesiai.“

3 straipsnis

Deleguotojo reglamento (ES) 2016/1178 pakeitimas

Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1178 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnis papildomas šia dalimi:

  „3.   Nukrypstant nuo 1 ir 2 dalių, sutarčių, priklausančių vienai iš priede nustatytų ne biržos išvestinių finansinių priemonių klasių, atžvilgiu tarpuskaitos prievolė įsigalioja praėjus 12 mėnesių nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos, jeigu įvykdomos šios sąlygos:






  a) | tarpuskaitos prievolė nepradėta taikyti iki 2019 m. balandžio 11 d.; |
| --- | --- | --- |

1)

3 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.   Nukrypstant nuo 1 ir 2 dalių, sutarčių, priklausančių vienai iš priede nustatytų ne biržos išvestinių finansinių priemonių klasių, atžvilgiu tarpuskaitos prievolė įsigalioja praėjus 12 mėnesių nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos, jeigu įvykdomos šios sąlygos:

a)

tarpuskaitos prievolė nepradėta taikyti iki 2019 m. balandžio 11 d.;

| b) | sutartys keičiamos siekiant vienintelio tikslo – pakeisti Jungtinėje Karalystėje įsteigtą sandorio šalį valstybėje narėje įsteigta sandorio šalimi.“; |
| --- | --- |

b)

sutartys keičiamos siekiant vienintelio tikslo – pakeisti Jungtinėje Karalystėje įsteigtą sandorio šalį valstybėje narėje įsteigta sandorio šalimi.“;

| 2) | 4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   3 kategorijos finansų sandorio šalių ir finansų sandorio šalių sudarytų sandorių, nurodytų šio reglamento 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse, minimalus likęs terminas, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 648/2012 4 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktyje, tarpuskaitos prievolės įsigaliojimo dieną yra:






  a) | 15 metų sutartims, kurios priklauso I priedo 1 lentelėje nurodytoms klasėms; |
| --- | --- | --- |

2)

4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   3 kategorijos finansų sandorio šalių ir finansų sandorio šalių sudarytų sandorių, nurodytų šio reglamento 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse, minimalus likęs terminas, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 648/2012 4 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktyje, tarpuskaitos prievolės įsigaliojimo dieną yra:

a)

15 metų sutartims, kurios priklauso I priedo 1 lentelėje nurodytoms klasėms;

| b) | 3 metai sutartims, kurios priklauso I priedo 2 lentelėje nurodytoms klasėms.“ |
| --- | --- |

b)

3 metai sutartims, kurios priklauso I priedo 2 lentelėje nurodytoms klasėms.“

4 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo dienos, einančios po dienos, kurią pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalį Sutartys nustoja galioti Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje.

Tačiau šis reglamentas netaikomas nė vienu iš šių atvejų:

| a) | iki šio straipsnio antroje pastraipoje nurodytos dienos įsigalioja pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 2 dalį su Jungtine Karalyste sudarytas Susitarimas dėl išstojimo; |
| --- | --- |

a)

iki šio straipsnio antroje pastraipoje nurodytos dienos įsigalioja pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 2 dalį su Jungtine Karalyste sudarytas Susitarimas dėl išstojimo;

| b) | priimamas sprendimas pratęsti Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalyje nurodytą dvejų metų terminą ilgiau nei iki 2019 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

b)

priimamas sprendimas pratęsti Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalyje nurodytą dvejų metų terminą ilgiau nei iki 2019 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. kovo 28 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 201, 2012 7 27, p. 1.

1

(2)  
  2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/396, kuriuo dėl tam tikrų rūšių sutarčių tarpuskaitos prievolės įsigaliojimo datos iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2205, Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/592 ir Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1178, kuriais papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 71, 2019 3 13, p. 11).

2

(3)  
  2015 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2205, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos dėl tarpuskaitos prievolės techninių reguliavimo standartų (OL L 314, 2015 12 1, p. 13).

3

(4)  
  2016 m. kovo 1 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/592, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos dėl tarpuskaitos prievolės techninių reguliavimo standartų (OL L 103, 2016 4 19, p. 5).

4

(5)  
  2016 m. birželio 10 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1178, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos dėl tarpuskaitos prievolės techninių reguliavimo standartų (OL L 195, 2016 7 20, p. 3).

5

(6)  Susitarimas dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (OL C 66 I, 2019 2 19, p. 1).

6

(7)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 84).

7

---

| 2019 4 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 99/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 4 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 99/9

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/566

2019 m. balandžio 9 d.

kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikroms importuojamoms Rusijos Federacijos, Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms nustatomas galutinis antidempingo muitas ir baigiamas tyrimas dėl importuojamo to paties Turkijos Respublikos kilmės produkto

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Galiojančios priemonės

Galiojančios priemonės

a)   
  Korėjos Respublika ir Malaizija

Korėjos Respublika ir Malaizija

| (1) | Po antidempingo tyrimo (toliau – pradinis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 778/2003 (2) tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos (toliau – Korėja) ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms nustatė galutinį antidempingo muitą. Po pirmosios antidempingo priemonių galiojimo termino peržiūros pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Taryba Įgyvendinimo reglamentu (EB) Nr. 1001/2008 (3) iš naujo nustatė antidempingo priemones. Po antrosios antidempingo priemonių galiojimo termino peržiūros pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1283/2014 (4) iš naujo nustatė antidempingo priemones. Atlikus dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurią atliekant nagrinėti tik Korėjos eksportuojančio gamintojo „TK Corporation“ dempingo aspektai, Komisija Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/306 (5) iš dalies pakeitė Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1283/2014. |
| --- | --- |

(1)

Po antidempingo tyrimo (toliau – pradinis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 778/2003 (2) tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos (toliau – Korėja) ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms nustatė galutinį antidempingo muitą. Po pirmosios antidempingo priemonių galiojimo termino peržiūros pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Taryba Įgyvendinimo reglamentu (EB) Nr. 1001/2008 (3) iš naujo nustatė antidempingo priemones. Po antrosios antidempingo priemonių galiojimo termino peržiūros pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1283/2014 (4) iš naujo nustatė antidempingo priemones. Atlikus dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurią atliekant nagrinėti tik Korėjos eksportuojančio gamintojo „TK Corporation“ dempingo aspektai, Komisija Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/306 (5) iš dalies pakeitė Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1283/2014.

2

3

4

5

| (2) | Šiuo metu galiojančios antidempingo priemonės, taikomos tam tikroms Korėjos Respublikos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms, buvo nustatytos kaip ad valorem muito norma iš atskirai nurodyto eksportuotojo („TK Corporation“) importuojamiems produktams, kurios dydis atitiko 32,4 % dempingo skirtumo dydį, ir pagal žalos skirtumą nustatyta 44,0 % muito norma iš kitų (tiriamosios šalies) eksportuotojų importuojamiems produktams. |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu galiojančios antidempingo priemonės, taikomos tam tikroms Korėjos Respublikos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms, buvo nustatytos kaip ad valorem muito norma iš atskirai nurodyto eksportuotojo („TK Corporation“) importuojamiems produktams, kurios dydis atitiko 32,4 % dempingo skirtumo dydį, ir pagal žalos skirtumą nustatyta 44,0 % muito norma iš kitų (tiriamosios šalies) eksportuotojų importuojamiems produktams.

| (3) | Šiuo metu tam tikroms importuojamoms Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms galiojančios antidempingo priemonės buvo nustatytos kaip ad valorem muito norma iš atskirai nurodyto eksportuotojo importuojamiems produktams, kurios dydis atitiko 49,9 % ir 59,2 % dempingo skirtumo dydžius, ir 75,0 % muito norma iš kitų (tiriamosios šalies) eksportuotojų importuojamiems produktams. |
| --- | --- |

(3)

Šiuo metu tam tikroms importuojamoms Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms galiojančios antidempingo priemonės buvo nustatytos kaip ad valorem muito norma iš atskirai nurodyto eksportuotojo importuojamiems produktams, kurios dydis atitiko 49,9 % ir 59,2 % dempingo skirtumo dydžius, ir 75,0 % muito norma iš kitų (tiriamosios šalies) eksportuotojų importuojamiems produktams.

b)   
  Turkijos Respublika ir Rusijos Federacija

Turkijos Respublika ir Rusijos Federacija

| (4) | Po antidempingo tyrimo Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 78/2013 (6) tam tikroms importuojamoms Turkijos Respublikos (toliau – Turkija) ir Rusijos Federacijos (toliau – Rusija) kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms nustatė galutinį antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(4)

Po antidempingo tyrimo Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 78/2013 (6) tam tikroms importuojamoms Turkijos Respublikos (toliau – Turkija) ir Rusijos Federacijos (toliau – Rusija) kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms nustatė galutinį antidempingo muitą.

6

| (5) | Šiuo metu Rusijai galiojančios antidempingo priemonės buvo nustatytos kaip ad valorem kitiems (tiriamosios šalies) eksportuotojams nustatyta muito norma, kurios dydis atitiko 23,8 % dempingo skirtumo dydį. Turkijai buvo nustatyta ad valorem muito norma iš atskirai nurodytų eksportuotojų importuojamiems produktams, kurios dydis atitiko 2,9 %, 9,6 % ir 12,1 % dempingo skirtumo dydžius, ir 16,7 % muito norma iš kitų (tiriamosios šalies) eksportuotojų importuojamiems produktams. |
| --- | --- |

(5)

Šiuo metu Rusijai galiojančios antidempingo priemonės buvo nustatytos kaip ad valorem kitiems (tiriamosios šalies) eksportuotojams nustatyta muito norma, kurios dydis atitiko 23,8 % dempingo skirtumo dydį. Turkijai buvo nustatyta ad valorem muito norma iš atskirai nurodytų eksportuotojų importuojamiems produktams, kurios dydis atitiko 2,9 %, 9,6 % ir 12,1 % dempingo skirtumo dydžius, ir 16,7 % muito norma iš kitų (tiriamosios šalies) eksportuotojų importuojamiems produktams.

c)   
  Kitos trečiosios šalys, kurioms ši peržiūra netaikoma

Kitos trečiosios šalys, kurioms ši peržiūra netaikoma

| (6) | Šiuo metu taikomos antidempingo priemonės tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms, kurių taikymas išplėstas Taivanui, Indonezijai, Šri Lankai ir Filipinams (7). |
| --- | --- |

(6)

Šiuo metu taikomos antidempingo priemonės tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms, kurių taikymas išplėstas Taivanui, Indonezijai, Šri Lankai ir Filipinams (7).

7

1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

| (7) | Paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių, taikomų tam tikroms importuojamoms Turkijos, Rusijos, Korėjos ir Malaizijos (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms, galiojimo pabaigą (8), Komisija gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(7)

Paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių, taikomų tam tikroms importuojamoms Turkijos, Rusijos, Korėjos ir Malaizijos (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms, galiojimo pabaigą (8), Komisija gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

8

| (8) | Prašymą Sąjungos gamintojų, kurie pagamina apie 51 % visų tam tikrų vamzdžių ir vamzdelių jungiamųjų detalių Sąjungoje, vardu pateikė Sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių iš plieno pramonės interesus ginantis komitetas (toliau – pareiškėjas). |
| --- | --- |

(8)

Prašymą Sąjungos gamintojų, kurie pagamina apie 51 % visų tam tikrų vamzdžių ir vamzdelių jungiamųjų detalių Sąjungoje, vardu pateikė Sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių iš plieno pramonės interesus ginantis komitetas (toliau – pareiškėjas).

| (9) | Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas tęstųsi ir (arba) kartotųsi ir jo daroma žala Sąjungos pramonei veikiausiai tęstųsi ir (arba) kartotųsi. |
| --- | --- |

(9)

Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas tęstųsi ir (arba) kartotųsi ir jo daroma žala Sąjungos pramonei veikiausiai tęstųsi ir (arba) kartotųsi.

1.3.   Inicijavimas

Inicijavimas

| (10) | Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį, ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, 2018 m. sausio 27 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (9) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Komisija paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(10)

Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį, ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, 2018 m. sausio 27 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (9) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Komisija paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

9

1.4.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (11) | Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjami 2017 m. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2014 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(11)

Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjami 2017 m. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2014 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

1.5.   Suinteresuotosios šalys

Suinteresuotosios šalys

| (12) | Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis dalyvauti tyrime. Be to, Komisija konkrečiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir naudotojams Sąjungoje ir Turkijos, Rusijos, Korėjos ir Malaizijos valdžios institucijoms apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą ir paragino juos bendradarbiauti. |
| --- | --- |

(12)

Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis dalyvauti tyrime. Be to, Komisija konkrečiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir naudotojams Sąjungoje ir Turkijos, Rusijos, Korėjos ir Malaizijos valdžios institucijoms apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą ir paragino juos bendradarbiauti.

| (13) | Visos suinteresuotosios šalys buvo raginamos per pranešime apie inicijavimą nurodytus terminus reikšti savo nuomonę, teikti informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus. Suinteresuotosioms šalims taip pat buvo suteikta galimybė raštu pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijos tyrimo tarnyboms ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. |
| --- | --- |

(13)

Visos suinteresuotosios šalys buvo raginamos per pranešime apie inicijavimą nurodytus terminus reikšti savo nuomonę, teikti informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus. Suinteresuotosioms šalims taip pat buvo suteikta galimybė raštu pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijos tyrimo tarnyboms ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

1.5.1.   Atranka

Atranka

| (14) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką. |
| --- | --- |

(14)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

1.5.2.   Sąjungos gamintojų atranka

Sąjungos gamintojų atranka

| (15) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipiška pardavimo apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, atsižvelgiant ir į geografinę padėtį. Atrinkti keturi Sąjungos gamintojai. Atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino maždaug 54 % visos Sąjungos produkcijos. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Per nustatytą terminą pastabų negauta, todėl atrinktos bendrovės patvirtintos. Atrinktos bendrovės laikomos tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis. |
| --- | --- |

(15)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipiška pardavimo apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, atsižvelgiant ir į geografinę padėtį. Atrinkti keturi Sąjungos gamintojai. Atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino maždaug 54 % visos Sąjungos produkcijos. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Per nustatytą terminą pastabų negauta, todėl atrinktos bendrovės patvirtintos. Atrinktos bendrovės laikomos tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis.

1.5.3.   Nesusijusių importuotojų atranka

Nesusijusių importuotojų atranka

| (16) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), visi nesusiję importuotojai / naudotojai buvo kviečiami dalyvauti šiame tyrime. Tų šalių buvo prašoma Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešimo apie inicijavimą II priede nurodytą informaciją apie savo bendroves. Apie save pranešė du importuotojai. Jie buvo paraginti bendradarbiauti užpildant klausimyną. Tačiau nė vienas iš jų atsakymų nepateikė. |
| --- | --- |

(16)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), visi nesusiję importuotojai / naudotojai buvo kviečiami dalyvauti šiame tyrime. Tų šalių buvo prašoma Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešimo apie inicijavimą II priede nurodytą informaciją apie savo bendroves. Apie save pranešė du importuotojai. Jie buvo paraginti bendradarbiauti užpildant klausimyną. Tačiau nė vienas iš jų atsakymų nepateikė.

1.5.4.   Eksportuojančių gamintojų atranka

Eksportuojančių gamintojų atranka

| (17) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį šių keturių nagrinėjamųjų šalių eksportuojančių gamintojų, kuriems taikoma ši priemonių galiojimo termino peržiūra, skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta atlikti atranką. |
| --- | --- |

(17)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį šių keturių nagrinėjamųjų šalių eksportuojančių gamintojų, kuriems taikoma ši priemonių galiojimo termino peržiūra, skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta atlikti atranką.

| (18) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nagrinėjamųjų šalių visų žinomų eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Prašoma informacija – tai, be kita ko, pardavimo apimtis ir vertė, gamybos apimtis ir gamybos pajėgumai. Be to, Komisija paprašė nagrinėjamųjų šalių atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(18)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nagrinėjamųjų šalių visų žinomų eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Prašoma informacija – tai, be kita ko, pardavimo apimtis ir vertė, gamybos apimtis ir gamybos pajėgumai. Be to, Komisija paprašė nagrinėjamųjų šalių atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

| (19) | Atrankos klausimynai nusiųsti keturiasdešimčiai žinomų galimų eksportuojančių gamintojų: vienuolikai – Turkijoje, penkiems – Malaizijoje, dešimčiai – Pietų Korėjoje ir keturiolikai – Rusijoje. Trys Turkijos bendrovės pateikė atrankos klausimyno atsakymus, o viena iš jų vėliau atsisakė bendradarbiauti. Viena Rusijos bendrovė atsakė į atrankos klausimyną, tačiau vėliau atsisakė bendradarbiauti. Nė vienas Malaizijos ar Korėjos gamintojas, su kuriuo buvo susisiekta, arba bet kuris kitas Malaizijos / Korėjos gamintojas nepranešė apie save ir nepateikė prašomos informacijos. |
| --- | --- |

(19)

Atrankos klausimynai nusiųsti keturiasdešimčiai žinomų galimų eksportuojančių gamintojų: vienuolikai – Turkijoje, penkiems – Malaizijoje, dešimčiai – Pietų Korėjoje ir keturiolikai – Rusijoje. Trys Turkijos bendrovės pateikė atrankos klausimyno atsakymus, o viena iš jų vėliau atsisakė bendradarbiauti. Viena Rusijos bendrovė atsakė į atrankos klausimyną, tačiau vėliau atsisakė bendradarbiauti. Nė vienas Malaizijos ar Korėjos gamintojas, su kuriuo buvo susisiekta, arba bet kuris kitas Malaizijos / Korėjos gamintojas nepranešė apie save ir nepateikė prašomos informacijos.

1.5.5.   Klausimynai ir tikrinamieji vizitai

Klausimynai ir tikrinamieji vizitai

| (20) | Komisija klausimynus nusiuntė keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, keturiems eksportuojantiems gamintojams, kaip nurodyta 18 konstatuojamojoje dalyje, ir dviem importuotojams, kurie pranešė apie save inicijavus tyrimą. |
| --- | --- |

(20)

Komisija klausimynus nusiuntė keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, keturiems eksportuojantiems gamintojams, kaip nurodyta 18 konstatuojamojoje dalyje, ir dviem importuotojams, kurie pranešė apie save inicijavus tyrimą.

| (21) | Klausimyno atsakymus pateikė keturi atrinkti Sąjungos gamintojai ir du eksportuojantys Turkijos gamintojai. Importuotojai atsakymų neatsiuntė. |
| --- | --- |

(21)

Klausimyno atsakymus pateikė keturi atrinkti Sąjungos gamintojai ir du eksportuojantys Turkijos gamintojai. Importuotojai atsakymų neatsiuntė.

| (22) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:






  a) | Sąjungos gamintojų:






  — | „Erne Fittings GmbH Group“, Austrija, |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

a)

Sąjungos gamintojų:

—

„Erne Fittings GmbH Group“, Austrija,

| — | „Lindemann“, Vokietija, |
| --- | --- |

—

„Lindemann“, Vokietija,

| — | „Vallourec Fittings S.A.“, Prancūzija, |
| --- | --- |

—

„Vallourec Fittings S.A.“, Prancūzija,

| — | „Virgilio CENA & Figli S.p.A.“, Italija. |
| --- | --- |

—

„Virgilio CENA & Figli S.p.A.“, Italija.

| b) | Eksportuojančių gamintojų:






  — | „Sardor Industry and Trade – Mehmet Sardogan“, Turkija, |
| --- | --- | --- |

b)

Eksportuojančių gamintojų:

—

„Sardor Industry and Trade – Mehmet Sardogan“, Turkija,

| — | „RSA Teseisat Malzemeleri San. Tic. A.S.“, Turkija. |
| --- | --- |

—

„RSA Teseisat Malzemeleri San. Tic. A.S.“, Turkija.

2.   PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Peržiūrimasis produktas

Peržiūrimasis produktas

| (23) | Peržiūrimasis produktas yra tas pats produktas, kuris buvo nagrinėjamas atliekant pradinį tyrimą, t. y. vamzdžių ir vamzdelių jungiamosios detalės (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo neviršija 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems tikslams ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (TARIC kodai 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ir 7307998098) (toliau – VVJD arba peržiūrimasis produktas). |
| --- | --- |

(23)

Peržiūrimasis produktas yra tas pats produktas, kuris buvo nagrinėjamas atliekant pradinį tyrimą, t. y. vamzdžių ir vamzdelių jungiamosios detalės (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo neviršija 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems tikslams ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (TARIC kodai 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ir 7307998098) (toliau – VVJD arba peržiūrimasis produktas).

2.2.   Panašus produktas

Panašus produktas

| (24) | Laikyta, kad keturiose nagrinėjamosiose šalyse gaminamas ir į Sąjungą eksportuojamas peržiūrimasis produktas ir Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamas ir parduodamas produktas turi tokias pačias pagrindines fizines ir chemines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį. Todėl jie laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(24)

Laikyta, kad keturiose nagrinėjamosiose šalyse gaminamas ir į Sąjungą eksportuojamas peržiūrimasis produktas ir Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamas ir parduodamas produktas turi tokias pačias pagrindines fizines ir chemines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį. Todėl jie laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

| (25) | Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus galiojančių priemonių galiojimo terminui dempingas iš nagrinėjamųjų šalių tęstųsi arba pasikartotų. |
| --- | --- |

(25)

Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus galiojančių priemonių galiojimo terminui dempingas iš nagrinėjamųjų šalių tęstųsi arba pasikartotų.

3.1.   Pirminės pastabos

Pirminės pastabos

| (26) | Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Rusijos, Malaizijos ir Korėjos gamintojas. Be to, dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių Turkijos gamintojų eksportas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė apie 50 % viso Turkijos VVJD eksporto į Sąjungą. Jų produkcija sudarė apie 40 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nustatytos visos Turkijos produkcijos. Todėl Turkijos bendradarbiavimo lygis laikytas žemu. |
| --- | --- |

(26)

Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Rusijos, Malaizijos ir Korėjos gamintojas. Be to, dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių Turkijos gamintojų eksportas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė apie 50 % viso Turkijos VVJD eksporto į Sąjungą. Jų produkcija sudarė apie 40 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nustatytos visos Turkijos produkcijos. Todėl Turkijos bendradarbiavimo lygis laikytas žemu.

| (27) | Komisija informavo visų keturių nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijas, kad dėl nebendradarbiavimo Komisija, darydama su Turkija, Rusija, Malaizija ir Korėja susijusias išvadas, gali taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Šiuo atžvilgiu keturių šalių valdžios institucijos Komisijai nepateikė jokių pastabų arba prašymų, kad klausymuose dalyvautų bylas nagrinėjantis pareigūnas. |
| --- | --- |

(27)

Komisija informavo visų keturių nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijas, kad dėl nebendradarbiavimo Komisija, darydama su Turkija, Rusija, Malaizija ir Korėja susijusias išvadas, gali taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Šiuo atžvilgiu keturių šalių valdžios institucijos Komisijai nepateikė jokių pastabų arba prašymų, kad klausymuose dalyvautų bylas nagrinėjantis pareigūnas.

| (28) | Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį su dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybe susijusios išvados buvo grindžiamos turimais faktais, visų pirma viešai skelbiama informacija, pavyzdžiui, oficialiose bendrovių interneto svetainėse pateikta informacija, prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir per peržiūros tyrimą iš bendradarbiaujančių šalių (t. y. pareiškėjo, atrinktų Sąjungos gamintojų ir abiejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų) gauta informacija. Komisija taip pat naudojo įvairius importo statistinius duomenis, įskaitant importo statistinius duomenis, surinktus pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį (toliau – 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė). Taip pat buvo naudojamasi Pasaulio prekybos atlaso (toliau – GTA, angl. Global Trade Atlas) (10) ir Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV) importo duomenų bazės duomenimis. |
| --- | --- |

(28)

Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį su dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybe susijusios išvados buvo grindžiamos turimais faktais, visų pirma viešai skelbiama informacija, pavyzdžiui, oficialiose bendrovių interneto svetainėse pateikta informacija, prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir per peržiūros tyrimą iš bendradarbiaujančių šalių (t. y. pareiškėjo, atrinktų Sąjungos gamintojų ir abiejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų) gauta informacija. Komisija taip pat naudojo įvairius importo statistinius duomenis, įskaitant importo statistinius duomenis, surinktus pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį (toliau – 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė). Taip pat buvo naudojamasi Pasaulio prekybos atlaso (toliau – GTA, angl. Global Trade Atlas) (10) ir Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV) importo duomenų bazės duomenimis.

10

3.2.   Turkija

Turkija

3.2.1.   Dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

Dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

| (29) | Remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Komisija pirmiausia nagrinėjo, ar, remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktais duomenimis, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu VVJD iš Turkijos į Sąjungą buvo importuojamos dempingo kainomis. Siekiant išsamumo, nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taip pat buvo išnagrinėtas remiantis turimais faktais, visų pirma 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis, pakoreguotais atsižvelgiant į frachtą ir draudimą, remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų atsakymais. |
| --- | --- |

(29)

Remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Komisija pirmiausia nagrinėjo, ar, remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktais duomenimis, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu VVJD iš Turkijos į Sąjungą buvo importuojamos dempingo kainomis. Siekiant išsamumo, nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taip pat buvo išnagrinėtas remiantis turimais faktais, visų pirma 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis, pakoreguotais atsižvelgiant į frachtą ir draudimą, remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų atsakymais.

3.2.1.1.   Tikslinis dempingas

| (30) | Per pradinį tyrimą Komisija nustatė, kad kai kurie atliekant šį tyrimą bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai vykdė tikslinį dempingą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje. Atlikdama šį peržiūros tyrimą, Komisija išnagrinėjo pardavimus eksportui į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, siekdama išnagrinėti, ar per tą laikotarpį toliau buvo vykdomas tikslinis dempingas, t. y. ar buvo nustatyta aiški eksporto kainų tendencija, kuri žymiai skyrėsi priklausomai nuo pirkėjų, regionų ar laikotarpių. Šios priemonių galiojimo termino peržiūros metu tokių veiksmų požymių nenustatyta. |
| --- | --- |

(30)

Per pradinį tyrimą Komisija nustatė, kad kai kurie atliekant šį tyrimą bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai vykdė tikslinį dempingą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje. Atlikdama šį peržiūros tyrimą, Komisija išnagrinėjo pardavimus eksportui į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, siekdama išnagrinėti, ar per tą laikotarpį toliau buvo vykdomas tikslinis dempingas, t. y. ar buvo nustatyta aiški eksporto kainų tendencija, kuri žymiai skyrėsi priklausomai nuo pirkėjų, regionų ar laikotarpių. Šios priemonių galiojimo termino peržiūros metu tokių veiksmų požymių nenustatyta.

3.2.1.2.   Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai

Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (31) | Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėjo, ar bendra kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % viso jo peržiūrimojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu apimties. |
| --- | --- |

(31)

Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėjo, ar bendra kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % viso jo peržiūrimojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu apimties.

| (32) | Vėliau Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo tokios pačios arba panašios į produkto, parduodamo eksportui į Sąjungą, rūšis, ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį nagrinėjo, ar kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei tiriamuoju laikotarpiu visa tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. |
| --- | --- |

(32)

Vėliau Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo tokios pačios arba panašios į produkto, parduodamo eksportui į Sąjungą, rūšis, ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį nagrinėjo, ar kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei tiriamuoju laikotarpiu visa tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties.

| (33) | Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tiriamuoju laikotarpiu dalį, kad galėtų nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktinėmis pardavimo vidaus rinkoje kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(33)

Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tiriamuoju laikotarpiu dalį, kad galėtų nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktinėmis pardavimo vidaus rinkoje kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

| (34) | Normalioji vertė buvo grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto vidaus rinkos kaina, neatsižvelgiant į tai, ar tas pardavimas buvo pelningas ar ne, jeigu:






  a) | tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, lygia apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesne, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir |
| --- | --- | --- |

(34)

Normalioji vertė buvo grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto vidaus rinkos kaina, neatsižvelgiant į tai, ar tas pardavimas buvo pelningas ar ne, jeigu:

a)

tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, lygia apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesne, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir

| b) | tos rūšies produkto pardavimo vidutinė svertinė kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė. |
| --- | --- |

b)

tos rūšies produkto pardavimo vidutinė svertinė kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

| (35) | Tokiais atvejais normalioji vertė buvo nustatyta kaip tos rūšies produkto vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaina. |
| --- | --- |

(35)

Tokiais atvejais normalioji vertė buvo nustatyta kaip tos rūšies produkto vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaina.

| (36) | Normalioji vertė buvo grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto, pelningai parduoto vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, vidaus rinkos kaina, jeigu:






  a) | tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 % visos šios rūšies produkto pardavimo apimties arba |
| --- | --- | --- |

(36)

Normalioji vertė buvo grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto, pelningai parduoto vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, vidaus rinkos kaina, jeigu:

a)

tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 % visos šios rūšies produkto pardavimo apimties arba

| b) | šios rūšies produkto vidutinė svertinė kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

b)

šios rūšies produkto vidutinė svertinė kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas.

| (37) | Kai tam tikrų rūšių panašaus produkto įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo parduota arba jo buvo parduota nepakankamai arba kai tam tikrų rūšių produktas vidaus rinkoje nebuvo parduodamas tipiškais kiekiais, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis. |
| --- | --- |

(37)

Kai tam tikrų rūšių panašaus produkto įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo parduota arba jo buvo parduota nepakankamai arba kai tam tikrų rūšių produktas vidaus rinkoje nebuvo parduodamas tipiškais kiekiais, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.

| (38) | Normalioji vertė apskaičiuota prie bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų per peržiūros tiriamąjį laikotarpį pridėjus:






  a) | vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) išlaidas, kurias kiekvienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas patyrė peržiūros tiriamuoju laikotarpiu įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodamas panašų produktą, ir |
| --- | --- | --- |

(38)

Normalioji vertė apskaičiuota prie bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų per peržiūros tiriamąjį laikotarpį pridėjus:

a)

vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) išlaidas, kurias kiekvienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas patyrė peržiūros tiriamuoju laikotarpiu įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodamas panašų produktą, ir

| b) | vidutinį svertinį pelną, kurį kiekvienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas uždirbo per peržiūros tiriamąjį laikotarpį įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodamas panašų produktą. |
| --- | --- |

b)

vidutinį svertinį pelną, kurį kiekvienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas uždirbo per peržiūros tiriamąjį laikotarpį įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodamas panašų produktą.

Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (39) | Visais atvejais peržiūrimasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(39)

Visais atvejais peržiūrimasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.

Palyginimas

Palyginimas

| (40) | Komisija eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir pirmiau nustatytą eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(40)

Komisija eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir pirmiau nustatytą eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (41) | Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą, atsižvelgdama į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Normalioji vertė buvo pakoreguota atsižvelgiant į frachto ir kredito išlaidas, o eksporto kaina buvo pakoreguota atsižvelgiant į frachto, draudimo ir kredito išlaidas. |
| --- | --- |

(41)

Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą, atsižvelgdama į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Normalioji vertė buvo pakoreguota atsižvelgiant į frachto ir kredito išlaidas, o eksporto kaina buvo pakoreguota atsižvelgiant į frachto, draudimo ir kredito išlaidas.

Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vykdomas dempingas

Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vykdomas dempingas

| (42) | Vertindama bendradarbiaujančius eksportuojančius gamintojus, Komisija palygino kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę su atitinkamos rūšies peržiūrimojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse. |
| --- | --- |

(42)

Vertindama bendradarbiaujančius eksportuojančius gamintojus, Komisija palygino kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę su atitinkamos rūšies peržiūrimojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

| (43) | Palyginus dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą, nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingo nebuvo. |
| --- | --- |

(43)

Palyginus dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą, nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingo nebuvo.

3.2.1.3.   Nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai

| (44) | Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, remdamasi turimais faktais, nagrinėjo, ar nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai taikė dempingą. |
| --- | --- |

(44)

Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, remdamasi turimais faktais, nagrinėjo, ar nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai taikė dempingą.

Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (45) | Komisija negalėjo taikyti bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytos vidutinės svertinės normaliosios vertės, nes šie duomenys buvo pagrįsti vienetais, o iš 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės paimti duomenys apie eksporto kainą buvo pateikti tonomis. Todėl Komisija taikė pareiškėjo pateiktą normaliąją vertę kaip tipiškesnę visos šalies mastu. Kaip nurodyta toliau, bet kuriuo atveju, remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutine svertine normaliąja verte, Komisijos išvados dėl dempingo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nebuvimo nepasikeistų. |
| --- | --- |

(45)

Komisija negalėjo taikyti bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytos vidutinės svertinės normaliosios vertės, nes šie duomenys buvo pagrįsti vienetais, o iš 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės paimti duomenys apie eksporto kainą buvo pateikti tonomis. Todėl Komisija taikė pareiškėjo pateiktą normaliąją vertę kaip tipiškesnę visos šalies mastu. Kaip nurodyta toliau, bet kuriuo atveju, remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutine svertine normaliąja verte, Komisijos išvados dėl dempingo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nebuvimo nepasikeistų.

Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (46) | Siekdama nustatyti vidutinę nebendradarbiaujančių Turkijos eksportuojančių gamintojų eksporto kainą, Komisija naudojo 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenis, išskyrus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importo duomenis. |
| --- | --- |

(46)

Siekdama nustatyti vidutinę nebendradarbiaujančių Turkijos eksportuojančių gamintojų eksporto kainą, Komisija naudojo 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenis, išskyrus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importo duomenis.

Palyginimas

Palyginimas

| (47) | Komisija eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir pirmiau nustatytą eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(47)

Komisija eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir pirmiau nustatytą eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (48) | Komisija pakoregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį, atsižvelgdama į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo pakoreguotos atsižvelgiant į frachto, draudimo ir kredito išlaidas, apskaičiuotas remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

(48)

Komisija pakoregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį, atsižvelgdama į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo pakoreguotos atsižvelgiant į frachto, draudimo ir kredito išlaidas, apskaičiuotas remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktais duomenimis.

Nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vykdomas dempingas

Nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vykdomas dempingas

| (49) | Komisija dempingo nenustatė, nes eksporto kaina buvo gerokai didesnė už normaliąją vertę. Be to, nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinė eksporto kaina buvo didesnė nei bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinė eksporto kaina. Taigi, jeigu būtų taikyta bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų svertinė vidutinė normalioji vertė, dempingas ir šiuo atveju nebūtų nustatytas. |
| --- | --- |

(49)

Komisija dempingo nenustatė, nes eksporto kaina buvo gerokai didesnė už normaliąją vertę. Be to, nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinė eksporto kaina buvo didesnė nei bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinė eksporto kaina. Taigi, jeigu būtų taikyta bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų svertinė vidutinė normalioji vertė, dempingas ir šiuo atveju nebūtų nustatytas.

3.2.2.   Dempingo pasikartojimo tikimybė

Dempingo pasikartojimo tikimybė

| (50) | Kadangi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas nebuvo nustatytas, Komisija nagrinėjo, ar yra dempingo pasikartojimo tikimybė, jei būtų leista nebetaikyti priemonių VVJD importui iš Turkijos. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: eksporto į kitas šalis kaina, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Turkijoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas. |
| --- | --- |

(50)

Kadangi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas nebuvo nustatytas, Komisija nagrinėjo, ar yra dempingo pasikartojimo tikimybė, jei būtų leista nebetaikyti priemonių VVJD importui iš Turkijos. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: eksporto į kitas šalis kaina, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Turkijoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas.

3.2.2.1.   Eksportas į kitas trečiąsias šalis

| (51) | Komisija išnagrinėjo Turkijos eksportuotojų į kitas trečiąsias šalis kainų politiką, remdamasi Turkijos eksporto statistiniais duomenimis, kurių kodas yra 8 skaitmenų lygmens (11). Komisija rėmėsi šiais statistiniais duomenimis, nes peržiūros tiriamuoju laikotarpiu abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai neeksportavo į trečiąsias šalis. |
| --- | --- |

(51)

Komisija išnagrinėjo Turkijos eksportuotojų į kitas trečiąsias šalis kainų politiką, remdamasi Turkijos eksporto statistiniais duomenimis, kurių kodas yra 8 skaitmenų lygmens (11). Komisija rėmėsi šiais statistiniais duomenimis, nes peržiūros tiriamuoju laikotarpiu abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai neeksportavo į trečiąsias šalis.

11

| (52) | Remiantis GTA eksporto statistiniais duomenimis, nors Sąjunga yra didžiausia Turkijos gamintojų eksporto rinka, šis eksportas sudarė tik apie 13 % apskaičiuotos VVJD gamybos Turkijoje, kaip aprašyta toliau pateiktoje 53 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Turkijos VVJD gamintojai ir toliau daugiausia dėmesio skiria Turkijos vidaus rinkai. Komisijos atlikta Turkijos eksporto statistikos analizė taip pat parodė, kad eksportas į trečiąsias šalis buvo nedidelis (12) ir kad produkto rūšies kainų skirtumai buvo reikšmingi tiek, kiek jie lėmė vidutinę vieneto kainą tose trečiosiose šalyse, ir tai, kad bet koks palyginimas su vidutine vieneto kaina Sąjungos rinkoje tapo netipiškas ir beprasmis. |
| --- | --- |

(52)

Remiantis GTA eksporto statistiniais duomenimis, nors Sąjunga yra didžiausia Turkijos gamintojų eksporto rinka, šis eksportas sudarė tik apie 13 % apskaičiuotos VVJD gamybos Turkijoje, kaip aprašyta toliau pateiktoje 53 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Turkijos VVJD gamintojai ir toliau daugiausia dėmesio skiria Turkijos vidaus rinkai. Komisijos atlikta Turkijos eksporto statistikos analizė taip pat parodė, kad eksportas į trečiąsias šalis buvo nedidelis (12) ir kad produkto rūšies kainų skirtumai buvo reikšmingi tiek, kiek jie lėmė vidutinę vieneto kainą tose trečiosiose šalyse, ir tai, kad bet koks palyginimas su vidutine vieneto kaina Sąjungos rinkoje tapo netipiškas ir beprasmis.

12

3.2.2.2.   Turkijos gamybos pajėgumai

| (53) | Remiantis prašymu, bendradarbiaujančių bendrovių atsakymais į klausimyno klausimus ir Turkijos plieno eksportuotojų asociacijos pateiktais duomenimis, Komisija nustatė, kad Turkijos gamybos pajėgumai sudaro apie 35 000 tonų. Remdamasi tuo pačiu duomenų rinkiniu, Komisija nustatė, kad nepanaudoti Turkijos VVJD pajėgumai sudaro apie 23 000 tonų. Nors tai vis dar sudaro beveik pusę Sąjungos VVJD suvartojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (53 000 tonų), kaip nustatyta 54–55 konstatuojamosiose dalyse, mažai tikėtina, kad šie nepanaudoti pajėgumai bus nukreipti į Sąjungos rinką dideliais kiekiais, jei priemonės nustotų galioti. Taip pat pažymima, kad nepanaudoti pajėgumai Turkijoje yra gerokai mažesni už kitose susijusiose šalyse nustatytus lygius, kurie, kaip apskaičiuota, siekė 50 000 tonų Rusijoje, 112 000 tonų Korėjoje ir 44 000 tonų Malaizijoje. |
| --- | --- |

(53)

Remiantis prašymu, bendradarbiaujančių bendrovių atsakymais į klausimyno klausimus ir Turkijos plieno eksportuotojų asociacijos pateiktais duomenimis, Komisija nustatė, kad Turkijos gamybos pajėgumai sudaro apie 35 000 tonų. Remdamasi tuo pačiu duomenų rinkiniu, Komisija nustatė, kad nepanaudoti Turkijos VVJD pajėgumai sudaro apie 23 000 tonų. Nors tai vis dar sudaro beveik pusę Sąjungos VVJD suvartojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (53 000 tonų), kaip nustatyta 54–55 konstatuojamosiose dalyse, mažai tikėtina, kad šie nepanaudoti pajėgumai bus nukreipti į Sąjungos rinką dideliais kiekiais, jei priemonės nustotų galioti. Taip pat pažymima, kad nepanaudoti pajėgumai Turkijoje yra gerokai mažesni už kitose susijusiose šalyse nustatytus lygius, kurie, kaip apskaičiuota, siekė 50 000 tonų Rusijoje, 112 000 tonų Korėjoje ir 44 000 tonų Malaizijoje.

3.2.2.3.   Sąjungos rinkos patrauklumas

| (54) | Nepaisant to, kad Turkijos VVJD gamintojams, iki šiol buvo suteiktas mažiausias muitas, palyginti su iš kitų šalių, kurioms taikomos priemonės (13), importuojamam peržiūrimajam produktui taikomu antidempingo muitu, jie neišnaudojo šio santykinio pranašumo – kaip matyti iš palyginti mažos eksporto į Sąjungą apimties peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Taigi, nors Turkijos VVJD gamintojai ir toliau veikia Sąjungos VVJD rinkoje, jos patrauklumas minėtiems gamintojams buvo ribotas. |
| --- | --- |

(54)

Nepaisant to, kad Turkijos VVJD gamintojams, iki šiol buvo suteiktas mažiausias muitas, palyginti su iš kitų šalių, kurioms taikomos priemonės (13), importuojamam peržiūrimajam produktui taikomu antidempingo muitu, jie neišnaudojo šio santykinio pranašumo – kaip matyti iš palyginti mažos eksporto į Sąjungą apimties peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Taigi, nors Turkijos VVJD gamintojai ir toliau veikia Sąjungos VVJD rinkoje, jos patrauklumas minėtiems gamintojams buvo ribotas.

13

| (55) | Atrodo, kad pirmiau išdėstytas aplinkybes patvirtina ir vieno didžiausių Turkijos VVJD gamintojų, kurio padėtis buvo nustatyta kaip geras rodiklis, rodantis, kas gali nutikti, jei priemonės Turkijai nebebūtų taikomos, elgsena. Bendrovei buvo nustatytas mažiausias antidempingo muitas (2,9 %). Nepaisant to, kad šis muitas buvo santykinai mažas, ypač lyginant su bendrovės konkurentais, jis nepadidino pardavimo eksportui į Sąjungą, kuris peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo dar mažesnis nei per pradinį tiriamąjį laikotarpį. Tuo pačiu metu bendrovės pardavimo vidaus rinkoje lygis buvo maždaug toks pat, kaip iki galutinių priemonių nustatymo. |
| --- | --- |

(55)

Atrodo, kad pirmiau išdėstytas aplinkybes patvirtina ir vieno didžiausių Turkijos VVJD gamintojų, kurio padėtis buvo nustatyta kaip geras rodiklis, rodantis, kas gali nutikti, jei priemonės Turkijai nebebūtų taikomos, elgsena. Bendrovei buvo nustatytas mažiausias antidempingo muitas (2,9 %). Nepaisant to, kad šis muitas buvo santykinai mažas, ypač lyginant su bendrovės konkurentais, jis nepadidino pardavimo eksportui į Sąjungą, kuris peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo dar mažesnis nei per pradinį tiriamąjį laikotarpį. Tuo pačiu metu bendrovės pardavimo vidaus rinkoje lygis buvo maždaug toks pat, kaip iki galutinių priemonių nustatymo.

3.2.2.4.   Išvada apie dempingo pasikartojimo tikimybę

| (56) | Nors Turkijoje yra nepanaudotų VVJD gamybos pajėgumų, Komisija nenustatė jokių požymių, kad nepanaudoti pajėgumai būtų naudojami eksportui į Sąjungą dideliais kiekiais, be kita ko, atsižvelgiant į tai, kad Turkijos gamintojai per peržiūros tiriamąjį laikotarpį nerodė susidomėjimo Sąjungos rinka, nepaisant jų santykinio pranašumo patenkant į Sąjungos rinką. Šią išvadą patvirtina ir tai, kad Turkijos gamintojai, kurie turi galimybę pasinaudoti mažais antidempingo muitų tarifais Sąjungoje, o tai suteikia jiems santykinį pranašumą palyginti su kitais eksportuojančiais gamintojais, nepasinaudojo šia galimybe savo rinkos daliai padidinti. Galiausiai mažai tikėtina, kad bet koks eksportas į Sąjungą būtų vykdomas dempingo lygio kainomis, nes peržiūros tiriamuoju laikotarpiu eksportas nebuvo vykdomas dempingo lygio kainomis. Komisija nenustatė jokių požymių, kad būsimas eksportas bus vykdomas dempingo lygio kaina. Atsižvelgiant į tai, tikimasi, kad net jei Turkijos eksportas gali padidėti, jei priemonė būtų panaikinta, šis padidėjimas nebus susijęs su dideliais kiekiais, ir toks eksportas jokiu būdu nebus vykdomas dempingo lygio kainomis. |
| --- | --- |

(56)

Nors Turkijoje yra nepanaudotų VVJD gamybos pajėgumų, Komisija nenustatė jokių požymių, kad nepanaudoti pajėgumai būtų naudojami eksportui į Sąjungą dideliais kiekiais, be kita ko, atsižvelgiant į tai, kad Turkijos gamintojai per peržiūros tiriamąjį laikotarpį nerodė susidomėjimo Sąjungos rinka, nepaisant jų santykinio pranašumo patenkant į Sąjungos rinką. Šią išvadą patvirtina ir tai, kad Turkijos gamintojai, kurie turi galimybę pasinaudoti mažais antidempingo muitų tarifais Sąjungoje, o tai suteikia jiems santykinį pranašumą palyginti su kitais eksportuojančiais gamintojais, nepasinaudojo šia galimybe savo rinkos daliai padidinti. Galiausiai mažai tikėtina, kad bet koks eksportas į Sąjungą būtų vykdomas dempingo lygio kainomis, nes peržiūros tiriamuoju laikotarpiu eksportas nebuvo vykdomas dempingo lygio kainomis. Komisija nenustatė jokių požymių, kad būsimas eksportas bus vykdomas dempingo lygio kaina. Atsižvelgiant į tai, tikimasi, kad net jei Turkijos eksportas gali padidėti, jei priemonė būtų panaikinta, šis padidėjimas nebus susijęs su dideliais kiekiais, ir toks eksportas jokiu būdu nebus vykdomas dempingo lygio kainomis.

| (57) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad nėra tikimybės, jog nustojus galioti priemonėms dempingas iš Turkijos pasikartos. |
| --- | --- |

(57)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad nėra tikimybės, jog nustojus galioti priemonėms dempingas iš Turkijos pasikartos.

3.3.   Rusija

Rusija

| (58) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę pasibaigus taikomų priemonių galiojimui. |
| --- | --- |

(58)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę pasibaigus taikomų priemonių galiojimui.

3.3.1.   Dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

Dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

3.3.1.1.   Pirminės pastabos

| (59) | Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Rusijos eksportuojančių gamintojų. Todėl, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 18 straipsniu, Komisija rėmėsi turimais faktais, siekdama nustatyti, ar dempingas tęstųsi arba pasikartotų. Šiuo atžvilgiu Komisija naudojosi statistiniais duomenimis (t. y. 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų baze ir GTA eksporto statistiniais duomenimis), taip pat prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo pateikta informacija. |
| --- | --- |

(59)

Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Rusijos eksportuojančių gamintojų. Todėl, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 18 straipsniu, Komisija rėmėsi turimais faktais, siekdama nustatyti, ar dempingas tęstųsi arba pasikartotų. Šiuo atžvilgiu Komisija naudojosi statistiniais duomenimis (t. y. 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų baze ir GTA eksporto statistiniais duomenimis), taip pat prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo pateikta informacija.

| (60) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo Rusijos Vyriausybė teigė, kad informacija, kurią Komisija naudojo dempingo skirtumui apskaičiuoti, buvo pagrįsta tik prašymu atlikti peržiūrą ir nebuvo tinkamai patikrinta ir neatspindi realios Rusijos rinkos padėties. Kaip nurodyta 59 konstatuojamojoje dalyje, atliekant peržiūros tyrimą nė vienas Rusijos eksportuojantis gamintojas nereagavo į kvietimą ir nebendradarbiavo. Be to, priešingai nei teigia Rusijos Vyriausybė, naudodamasi turimais faktais Komisija naudojo ne tik pareiškėjo pateiktą informaciją, bet ir rėmėsi kitais nepriklausomų šaltinių statistiniais duomenimis. Todėl šis argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(60)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo Rusijos Vyriausybė teigė, kad informacija, kurią Komisija naudojo dempingo skirtumui apskaičiuoti, buvo pagrįsta tik prašymu atlikti peržiūrą ir nebuvo tinkamai patikrinta ir neatspindi realios Rusijos rinkos padėties. Kaip nurodyta 59 konstatuojamojoje dalyje, atliekant peržiūros tyrimą nė vienas Rusijos eksportuojantis gamintojas nereagavo į kvietimą ir nebendradarbiavo. Be to, priešingai nei teigia Rusijos Vyriausybė, naudodamasi turimais faktais Komisija naudojo ne tik pareiškėjo pateiktą informaciją, bet ir rėmėsi kitais nepriklausomų šaltinių statistiniais duomenimis. Todėl šis argumentas atmetamas.

3.3.1.2.   Dempingo tęsimasis į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (61) | Neturint jokios kitos informacijos, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

(61)

Neturint jokios kitos informacijos, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo pateiktais duomenimis.

Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (62) | Kadangi Rusijos gamintojai nebendradarbiavo, vidutinė eksporto į Sąjungą kaina buvo nustatyta remiantis 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų baze. Nebuvo jokios informacijos, kuria remiantis būtų galima atskirti 14 straipsnio 6 dalyje nurodytoje duomenų bazėje pateiktus produktų rūšių duomenis. Todėl buvo naudojama visų rūšių produktų vidutinė eksporto kaina. |
| --- | --- |

(62)

Kadangi Rusijos gamintojai nebendradarbiavo, vidutinė eksporto į Sąjungą kaina buvo nustatyta remiantis 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų baze. Nebuvo jokios informacijos, kuria remiantis būtų galima atskirti 14 straipsnio 6 dalyje nurodytoje duomenų bazėje pateiktus produktų rūšių duomenis. Todėl buvo naudojama visų rūšių produktų vidutinė eksporto kaina.

| (63) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo Rusijos Vyriausybė tvirtino, kad eksporto kaina buvo apskaičiuota pasirinktinai, remiantis tik Rusijos eksporto į Čekiją duomenimis. Tai netiesa. Eksporto kainai nustatyti Komisija rėmėsi peržiūrimojo produkto eksportu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu į visas valstybes nares, kaip nurodyta 14 straipsnio 6 dalyje nurodytoje duomenų bazėje, ne tik į Čekiją. Todėl šis argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(63)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo Rusijos Vyriausybė tvirtino, kad eksporto kaina buvo apskaičiuota pasirinktinai, remiantis tik Rusijos eksporto į Čekiją duomenimis. Tai netiesa. Eksporto kainai nustatyti Komisija rėmėsi peržiūrimojo produkto eksportu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu į visas valstybes nares, kaip nurodyta 14 straipsnio 6 dalyje nurodytoje duomenų bazėje, ne tik į Čekiją. Todėl šis argumentas atmetamas.

Palyginimas

Palyginimas

| (64) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina. |
| --- | --- |

(64)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina.

| (65) | Siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai palyginta normalioji vertė ir eksporto kaina, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui poveikio turinčių veiksnių skirtumus. Šiuo atžvilgiu vežimo ir draudimo išlaidos, nustatytos remiantis prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo pateikta informacija, buvo išskaičiuotos iš eksporto kainos. |
| --- | --- |

(65)

Siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai palyginta normalioji vertė ir eksporto kaina, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui poveikio turinčių veiksnių skirtumus. Šiuo atžvilgiu vežimo ir draudimo išlaidos, nustatytos remiantis prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo pateikta informacija, buvo išskaičiuotos iš eksporto kainos.

Dempingo skirtumas

Dempingo skirtumas

| (66) | Remiantis vidutinės normaliosios vertės ir vidutinės eksporto kainos, tinkamai pakoreguotos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis, kaip nurodyta pirmiau, palyginimu, išreikštu CIF (kaina, draudimas ir frachtas) kainos Sąjungos pasienyje procentine dalimi, dempingo skirtumas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė 41,8 % Todėl Komisija nustatė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas tęsėsi. Tačiau importo lygis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo palyginti nedidelis – remiantis 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis, per tą laikotarpį jis sudarė 0,9 % bendro Sąjungos suvartojimo. Vis dėlto Komisija tokią informaciją laiko geriausia turima informacija, pagal kurią galima daryti išvadą, jog peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas buvo tęsiamas. |
| --- | --- |

(66)

Remiantis vidutinės normaliosios vertės ir vidutinės eksporto kainos, tinkamai pakoreguotos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis, kaip nurodyta pirmiau, palyginimu, išreikštu CIF (kaina, draudimas ir frachtas) kainos Sąjungos pasienyje procentine dalimi, dempingo skirtumas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė 41,8 % Todėl Komisija nustatė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas tęsėsi. Tačiau importo lygis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo palyginti nedidelis – remiantis 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis, per tą laikotarpį jis sudarė 0,9 % bendro Sąjungos suvartojimo. Vis dėlto Komisija tokią informaciją laiko geriausia turima informacija, pagal kurią galima daryti išvadą, jog peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas buvo tęsiamas.

3.3.1.3.   Dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė, jei priemonės importui iš Rusijos būtų panaikintos

| (67) | Kaip nustatyta pirmiau, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu VVJD importas iš Rusijos buvo vykdomas dempingo kaina. Komisija toliau nagrinėjo, ar buvo tikėtina, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nustatytas dempingas tęstųsi, jei būtų leista nebetaikyti galiojančių antidempingo priemonių iš Rusijos importuojamoms VVJD. Siekdama išsamumo Komisija taip pat nagrinėjo, ar buvo tikėtina, kad dempingas tęstųsi, jei būtų leista nebetaikyti galiojančių antidempingo priemonių iš Rusijos importuojamoms VVJD. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: eksporto į kitas šalis kaina, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Rusijoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas. |
| --- | --- |

(67)

Kaip nustatyta pirmiau, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu VVJD importas iš Rusijos buvo vykdomas dempingo kaina. Komisija toliau nagrinėjo, ar buvo tikėtina, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nustatytas dempingas tęstųsi, jei būtų leista nebetaikyti galiojančių antidempingo priemonių iš Rusijos importuojamoms VVJD. Siekdama išsamumo Komisija taip pat nagrinėjo, ar buvo tikėtina, kad dempingas tęstųsi, jei būtų leista nebetaikyti galiojančių antidempingo priemonių iš Rusijos importuojamoms VVJD. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: eksporto į kitas šalis kaina, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Rusijoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas.

3.3.1.4.   Eksportas į trečiąsias šalis

| (68) | Pagal GTA eksporto statistinius duomenis Rusijos VVJD gamintojams, be Sąjungos rinkos (eksportas į ją sudaro apie 12 % jų eksporto), svarbios tik dvi eksporto rinkos. Tai – Kazachstanas (apie 46 % viso eksporto) ir Baltarusija (apie 26 % viso eksporto). Tačiau informacija apie pardavimą eksportui į šias šalis pateikiama tik 6 skaitmenų lygmens kodu, todėl į ją įtraukiami duomenys apie kitus nei peržiūrimasis produktas produktus. Todėl GTA eksporto statistiniais duomenimis pagrįstos išvados dėl eksporto į kitas trečiąsias šalis apimties gali būti laikomos tik orientacinėmis. Be to, šiuo pagrindu nustatyti vidutinių kainų duomenys taip pat apimtų duomenis apie kitus nei peržiūrimasis produktas produktus, kurių vieneto vertės gali būti skirtingos, ir bet kokia jais pagrįsta išvada taip pat turėtų būti laikoma orientacine. |
| --- | --- |

(68)

Pagal GTA eksporto statistinius duomenis Rusijos VVJD gamintojams, be Sąjungos rinkos (eksportas į ją sudaro apie 12 % jų eksporto), svarbios tik dvi eksporto rinkos. Tai – Kazachstanas (apie 46 % viso eksporto) ir Baltarusija (apie 26 % viso eksporto). Tačiau informacija apie pardavimą eksportui į šias šalis pateikiama tik 6 skaitmenų lygmens kodu, todėl į ją įtraukiami duomenys apie kitus nei peržiūrimasis produktas produktus. Todėl GTA eksporto statistiniais duomenimis pagrįstos išvados dėl eksporto į kitas trečiąsias šalis apimties gali būti laikomos tik orientacinėmis. Be to, šiuo pagrindu nustatyti vidutinių kainų duomenys taip pat apimtų duomenis apie kitus nei peržiūrimasis produktas produktus, kurių vieneto vertės gali būti skirtingos, ir bet kokia jais pagrįsta išvada taip pat turėtų būti laikoma orientacine.

| (69) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo Rusijos Vyriausybė teigė, kad dempingo nebūtų nustatyta, jei Komisija naudotų Rusijos VVJD gamintojų pardavimą į trečiąsias šalis, o ne Rusijos eksportą į Sąjungą, kaip nurodyta 14 straipsnio 6 dalyje nurodytoje duomenų bazėje. Kadangi eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija negalėjo nagrinėti faktinių eksporto į trečiąsias šalis duomenų. Be to, duomenys, kuriais rėmėsi Rusijos Vyriausybė, yra pagrįsti 6 skaitmenų kodu (kuris apima ir kitus nei peržiūrimasis produktas produktus, kaip paaiškinta 68 konstatuojamojoje dalyje). 66 konstatuojamojoje dalyje pateikta Komisijos atlikta analizė grindžiama 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis; šioje bazėje produkto rūšys nėra skiriamos, tačiau pateikiami tikslūs peržiūrimojo produkto importo duomenys. Todėl šis argumentas atmestas. |
| --- | --- |

(69)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo Rusijos Vyriausybė teigė, kad dempingo nebūtų nustatyta, jei Komisija naudotų Rusijos VVJD gamintojų pardavimą į trečiąsias šalis, o ne Rusijos eksportą į Sąjungą, kaip nurodyta 14 straipsnio 6 dalyje nurodytoje duomenų bazėje. Kadangi eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija negalėjo nagrinėti faktinių eksporto į trečiąsias šalis duomenų. Be to, duomenys, kuriais rėmėsi Rusijos Vyriausybė, yra pagrįsti 6 skaitmenų kodu (kuris apima ir kitus nei peržiūrimasis produktas produktus, kaip paaiškinta 68 konstatuojamojoje dalyje). 66 konstatuojamojoje dalyje pateikta Komisijos atlikta analizė grindžiama 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis; šioje bazėje produkto rūšys nėra skiriamos, tačiau pateikiami tikslūs peržiūrimojo produkto importo duomenys. Todėl šis argumentas atmestas.

3.3.1.5.   Gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

| (70) | Remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateiktais faktais, apskaičiuota, kad Rusijos gamybos pajėgumai – 90 000 tonų, o nepanaudoti pajėgumai – 50 000 tonų. Todėl Rusijos nepanaudoti pajėgumai beveik atitinka visą Sąjungos VVJD suvartojimą. |
| --- | --- |

(70)

Remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateiktais faktais, apskaičiuota, kad Rusijos gamybos pajėgumai – 90 000 tonų, o nepanaudoti pajėgumai – 50 000 tonų. Todėl Rusijos nepanaudoti pajėgumai beveik atitinka visą Sąjungos VVJD suvartojimą.

3.3.1.6.   Sąjungos rinkos patrauklumas

| (71) | VVJD daugiausia naudojamos naftos ir dujų pramonėje, statyboje, energijos gamybos pramonėje, laivų statyboje ir pramonės įrenginiuose. Nė vienas iš turimų faktų nerodo, kad Rusijoje šie sektoriai būtų labai padidėję ar sumažėję, todėl laikoma, kad artimiausiais metais Rusijos VVJD rinka išliks pakankamai stabili ir Rusijos VVJD gamintojams nebus sudaryta reikšmingų plėtros galimybių. Be Rusijos, pagrindinės šių pramonės šakų eksporto rinkos yra Sąjunga, Kazachstanas ir Baltarusija. Nėra jokios informacijos apie tai, kad paklausa kurioje nors iš šių rinkų artimiausiais metais labai sumažėtų arba padidėtų. Remiantis pareiškėjo pateikta informacija, VVJD pajėgumai visame pasaulyje yra pertekliniai, o Sąjungos rinka yra viena didžiausių pasaulio rinkų, todėl ji yra patraukli eksporto vieta. |
| --- | --- |

(71)

VVJD daugiausia naudojamos naftos ir dujų pramonėje, statyboje, energijos gamybos pramonėje, laivų statyboje ir pramonės įrenginiuose. Nė vienas iš turimų faktų nerodo, kad Rusijoje šie sektoriai būtų labai padidėję ar sumažėję, todėl laikoma, kad artimiausiais metais Rusijos VVJD rinka išliks pakankamai stabili ir Rusijos VVJD gamintojams nebus sudaryta reikšmingų plėtros galimybių. Be Rusijos, pagrindinės šių pramonės šakų eksporto rinkos yra Sąjunga, Kazachstanas ir Baltarusija. Nėra jokios informacijos apie tai, kad paklausa kurioje nors iš šių rinkų artimiausiais metais labai sumažėtų arba padidėtų. Remiantis pareiškėjo pateikta informacija, VVJD pajėgumai visame pasaulyje yra pertekliniai, o Sąjungos rinka yra viena didžiausių pasaulio rinkų, todėl ji yra patraukli eksporto vieta.

| (72) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo Rusijos Vyriausybė teigė, kad Rusijos vidaus suvartojimas ir prognozuota VVJD paklausa šiek tiek didėjo (atitinkamai 2 % ir 2,4–2,8 %). Pažymima, kad Rusijos Vyriausybė šių duomenų nepagrindė patikrinamu duomenų rinkiniu. Bet kuriuo atveju, net jei būtų atsižvelgta į minėtų duomenų nominaliąją vertę, jie atitinka Komisijos išvadas, kad Rusijos nagrinėjamojo produkto rinkos padėtis yra gana stabili ir nepanašu, kad Rusijos VVJD atsirastų didelių galimybių plėstis. Todėl šis argumentas atmestas. |
| --- | --- |

(72)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo Rusijos Vyriausybė teigė, kad Rusijos vidaus suvartojimas ir prognozuota VVJD paklausa šiek tiek didėjo (atitinkamai 2 % ir 2,4–2,8 %). Pažymima, kad Rusijos Vyriausybė šių duomenų nepagrindė patikrinamu duomenų rinkiniu. Bet kuriuo atveju, net jei būtų atsižvelgta į minėtų duomenų nominaliąją vertę, jie atitinka Komisijos išvadas, kad Rusijos nagrinėjamojo produkto rinkos padėtis yra gana stabili ir nepanašu, kad Rusijos VVJD atsirastų didelių galimybių plėstis. Todėl šis argumentas atmestas.

| (73) | Rusijos eksportuojantys VVJD gamintojai atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo. Be to, nėra pagrįstos statistinės informacijos apie kainas, taikomas Rusijos VVJD pardavimui kitoms trečiųjų šalių rinkoms arba Rusijos vidaus rinkai. Todėl atliekant tyrimą kainų lygio į šias rinkas nebuvo galima nustatyti. |
| --- | --- |

(73)

Rusijos eksportuojantys VVJD gamintojai atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo. Be to, nėra pagrįstos statistinės informacijos apie kainas, taikomas Rusijos VVJD pardavimui kitoms trečiųjų šalių rinkoms arba Rusijos vidaus rinkai. Todėl atliekant tyrimą kainų lygio į šias rinkas nebuvo galima nustatyti.

| (74) | Atsižvelgiant į galiojančių antidempingo muitų dydį, Rusijos gamintojai beveik nutraukė eksportą į Sąjungą. Atlikus tyrimą nustatyta, kad 2014 m. ir 2015 m. Sąjungos rinkoje Rusijos importo praktiškai nebuvo. Rusija vėl pradėjo eksportuoti į Sąjungą (eksportas taip pat buvo vykdomas dempingo kainomis nepaisant taikomų didelių antidempingo muitų) tik 2016 m. ir toliau didino savo eksportą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(74)

Atsižvelgiant į galiojančių antidempingo muitų dydį, Rusijos gamintojai beveik nutraukė eksportą į Sąjungą. Atlikus tyrimą nustatyta, kad 2014 m. ir 2015 m. Sąjungos rinkoje Rusijos importo praktiškai nebuvo. Rusija vėl pradėjo eksportuoti į Sąjungą (eksportas taip pat buvo vykdomas dempingo kainomis nepaisant taikomų didelių antidempingo muitų) tik 2016 m. ir toliau didino savo eksportą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

| (75) | Jei būtų leista nebetaikyti muito, Rusijos eksportas galėtų patekti į Sąjungos rinką be kliūčių. Atsižvelgdama į didelius nepanaudotus Rusijos pajėgumus, taip pat į perteklinius visuotinius pajėgumus, Komisija laikėsi nuomonės, kad negalima atmesti galimybės, jog dėl to labai padidėtų eksportas iš Rusijos į Sąjungą, kuri dėl savo artumo yra svarbi galima Rusijos eksporto rinka. Be to, tikėtina, kad Rusijos eksportas į Sąjungą bus vykdomas dempingo kainomis, kaip nustatyta 66 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(75)

Jei būtų leista nebetaikyti muito, Rusijos eksportas galėtų patekti į Sąjungos rinką be kliūčių. Atsižvelgdama į didelius nepanaudotus Rusijos pajėgumus, taip pat į perteklinius visuotinius pajėgumus, Komisija laikėsi nuomonės, kad negalima atmesti galimybės, jog dėl to labai padidėtų eksportas iš Rusijos į Sąjungą, kuri dėl savo artumo yra svarbi galima Rusijos eksporto rinka. Be to, tikėtina, kad Rusijos eksportas į Sąjungą bus vykdomas dempingo kainomis, kaip nustatyta 66 konstatuojamojoje dalyje.

3.3.1.7.   Išvada dėl dempingo tęsimosi arba, bet kuriuo atveju, dempingo pasikartojimo tikimybės

| (76) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, ateityje dempingas tęstųsi. Komisija taip pat padarė išvadą, kad yra dempingo pasikartojimo tikimybė. Atsižvelgiant į tai, kad trūksta bendradarbiavimo, Komisija galėjo analizuoti tik 6 skaitmenų lygmens kodu pateiktus duomenis apie eksportą į trečiąsias šalis. Ši analizė negalėjo būti laikoma įtikinama dėl 68 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių. Nepaisant to, atsižvelgiant į didelius nepanaudotus pajėgumus Rusijoje, į VVJD eksportą į Sąjungą dempingo lygio kainomis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir į Sąjungos rinkos, kuri yra labai svarbi galima Rusijos eksporto rinka, patrauklumą Rusijos VVJD gamintojams, Komisija taip pat padarė išvadą, kad tikėtina, jog leidus nebetaikyti priemonių, į Sąjungos rinką iš Rusijos būtų importuojami dideli VVJD kiekiai dempingo lygio kainomis. |
| --- | --- |

(76)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, ateityje dempingas tęstųsi. Komisija taip pat padarė išvadą, kad yra dempingo pasikartojimo tikimybė. Atsižvelgiant į tai, kad trūksta bendradarbiavimo, Komisija galėjo analizuoti tik 6 skaitmenų lygmens kodu pateiktus duomenis apie eksportą į trečiąsias šalis. Ši analizė negalėjo būti laikoma įtikinama dėl 68 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių. Nepaisant to, atsižvelgiant į didelius nepanaudotus pajėgumus Rusijoje, į VVJD eksportą į Sąjungą dempingo lygio kainomis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir į Sąjungos rinkos, kuri yra labai svarbi galima Rusijos eksporto rinka, patrauklumą Rusijos VVJD gamintojams, Komisija taip pat padarė išvadą, kad tikėtina, jog leidus nebetaikyti priemonių, į Sąjungos rinką iš Rusijos būtų importuojami dideli VVJD kiekiai dempingo lygio kainomis.

| (77) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija, remdamasi turimais faktais, padarė išvadą, kad nustojus galioti VVJD taikomoms antidempingo priemonėms Rusijos dempingas greičiausiai tęstųsi ir bet kokiu atveju pasikartotų. |
| --- | --- |

(77)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija, remdamasi turimais faktais, padarė išvadą, kad nustojus galioti VVJD taikomoms antidempingo priemonėms Rusijos dempingas greičiausiai tęstųsi ir bet kokiu atveju pasikartotų.

3.4.   Korėja

Korėja

| (78) | Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Korėjos gamintojas. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė buvo nustatyta remiantis turimais faktais. Šiuo atžvilgiu Komisija pasinaudojo prašymu, GTA eksporto statistiniais duomenimis ir JAV importo statistiniais duomenimis. |
| --- | --- |

(78)

Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Korėjos gamintojas. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė buvo nustatyta remiantis turimais faktais. Šiuo atžvilgiu Komisija pasinaudojo prašymu, GTA eksporto statistiniais duomenimis ir JAV importo statistiniais duomenimis.

3.4.1.   Dempingo į Sąjungą tęsimasis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

Dempingo į Sąjungą tęsimasis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

| (79) | Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu eksportas iš Korėjos buvo nedidelis (mažesnis nei 40 tonų) ir todėl nebuvo laikomas tipišku. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį dempingo iš Korėjos pasikartojimo tikimybė buvo nagrinėjama remiantis turimais faktais. |
| --- | --- |

(79)

Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu eksportas iš Korėjos buvo nedidelis (mažesnis nei 40 tonų) ir todėl nebuvo laikomas tipišku. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį dempingo iš Korėjos pasikartojimo tikimybė buvo nagrinėjama remiantis turimais faktais.

3.4.2.   Dempingo pasikartojimo tikimybės įrodymas

Dempingo pasikartojimo tikimybės įrodymas

| (80) | Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: Korėjos eksporto į kitas šalis kainos, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Korėjoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas. |
| --- | --- |

(80)

Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: Korėjos eksporto į kitas šalis kainos, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Korėjoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas.

3.4.2.1.   Eksportas į trečiąsias šalis

| (81) | Siekdama išnagrinėti galimą Korėjos VVJD gamintojų elgesį Sąjungos rinkos atžvilgiu, jei priemonės nustotų galioti, Komisija išnagrinėjo Korėjos eksportuotojų elgseną JAV rinkoje. Komisija pasirinko JAV, nes šios šalies rinka, skirtingai nuo bet kurios kitos Korėjos eksporto paskirties šalies rinkos, yra panašaus dydžio kaip ir Sąjungos rinka: daug vietos gamintojų, taip pat didelė importo dalis ir importo tarifai yra nedideli, todėl rinka yra labai konkurencinga. Be to, JAV yra pirmoji eksporto iš Korėjos paskirties vieta, sudariusi apie 27 % jos VVJD eksporto peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (14), o statistiniai duomenys yra palyginti išsamūs (15). Galiausiai šis metodas yra tapatus metodui, taikytam per 1 konstatuojamojoje dalyje minėtą ankstesnę Korėjai taikomų priemonių galiojimo termino peržiūrą. |
| --- | --- |

(81)

Siekdama išnagrinėti galimą Korėjos VVJD gamintojų elgesį Sąjungos rinkos atžvilgiu, jei priemonės nustotų galioti, Komisija išnagrinėjo Korėjos eksportuotojų elgseną JAV rinkoje. Komisija pasirinko JAV, nes šios šalies rinka, skirtingai nuo bet kurios kitos Korėjos eksporto paskirties šalies rinkos, yra panašaus dydžio kaip ir Sąjungos rinka: daug vietos gamintojų, taip pat didelė importo dalis ir importo tarifai yra nedideli, todėl rinka yra labai konkurencinga. Be to, JAV yra pirmoji eksporto iš Korėjos paskirties vieta, sudariusi apie 27 % jos VVJD eksporto peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (14), o statistiniai duomenys yra palyginti išsamūs (15). Galiausiai šis metodas yra tapatus metodui, taikytam per 1 konstatuojamojoje dalyje minėtą ankstesnę Korėjai taikomų priemonių galiojimo termino peržiūrą.

14

15

Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (82) | Neturint jokios kitos informacijos, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

(82)

Neturint jokios kitos informacijos, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo pateiktais duomenimis.

| (83) | Siekdama išsamumo, Komisija taip pat naudojo pareiškėjo prašyme atlikti peržiūrą pateiktą vidaus rinkos kainų sąrašą kaip alternatyvų normaliosios vertės nustatymo metodą. Vis dėlto, taikant arba vieną, arba kitą normaliąją vertę, Komisijos išvados dėl dempingo išliko teigiamos. Iš tiesų, remiantis vidaus rinkos kainų sąrašu, buvo nustatyti didesni dempingo skirtumai. |
| --- | --- |

(83)

Siekdama išsamumo, Komisija taip pat naudojo pareiškėjo prašyme atlikti peržiūrą pateiktą vidaus rinkos kainų sąrašą kaip alternatyvų normaliosios vertės nustatymo metodą. Vis dėlto, taikant arba vieną, arba kitą normaliąją vertę, Komisijos išvados dėl dempingo išliko teigiamos. Iš tiesų, remiantis vidaus rinkos kainų sąrašu, buvo nustatyti didesni dempingo skirtumai.

Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (84) | Eksporto kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo nustatytos remiantis viešai skelbiamais duomenimis, t. y. JAV muitinės statistiniais duomenimis. Remdamasi prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo parengta metodika, Komisija koregavo statistinius duomenis taip, kad, siekiant geresnio palyginamumo, nebūtų įtrauktos produktų rūšys, kurios nebuvo įtrauktos į pirmiau aprašytą apskaičiuotą normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(84)

Eksporto kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo nustatytos remiantis viešai skelbiamais duomenimis, t. y. JAV muitinės statistiniais duomenimis. Remdamasi prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo parengta metodika, Komisija koregavo statistinius duomenis taip, kad, siekiant geresnio palyginamumo, nebūtų įtrauktos produktų rūšys, kurios nebuvo įtrauktos į pirmiau aprašytą apskaičiuotą normaliąją vertę.

Palyginimas

Palyginimas

| (85) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su pirmiau nustatyta vidutine svertine eksporto kaina gamintojo kainų EXW sąlygomis lygiu. |
| --- | --- |

(85)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su pirmiau nustatyta vidutine svertine eksporto kaina gamintojo kainų EXW sąlygomis lygiu.

| (86) | Siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai palyginta normalioji vertė ir eksporto kaina, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui poveikio turinčių veiksnių skirtumus. Atitinkamai eksporto kaina buvo pakoreguota atsižvelgiant į prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo apskaičiuotas vežimo, draudimo ir pakavimo išlaidas, siekiant, kad pagal JAV importo statistinius duomenis CIF pagrindu gautos kainos vertės atitiktų gamintojo kainų EXW sąlygomis lygį. |
| --- | --- |

(86)

Siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai palyginta normalioji vertė ir eksporto kaina, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui poveikio turinčių veiksnių skirtumus. Atitinkamai eksporto kaina buvo pakoreguota atsižvelgiant į prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo apskaičiuotas vežimo, draudimo ir pakavimo išlaidas, siekiant, kad pagal JAV importo statistinius duomenis CIF pagrindu gautos kainos vertės atitiktų gamintojo kainų EXW sąlygomis lygį.

Dempingo skirtumas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

Dempingo skirtumas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

| (87) | Remiantis vidutinės normaliosios vertės ir vidutinės eksporto kainos, tinkamai pakoreguotos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis, kaip nurodyta pirmiau, palyginimu, išreikštu CIF kainos JAV pasienyje procentine dalimi, apskaičiuotos normaliosios vertės dempingo skirtumas buvo 7,2 %, o taikant vidaus rinkos kainų sąrašą – 9,1 %. Be to, kaip išsamiau paaiškinta toliau pateiktoje 90 konstatuojamojoje dalyje, neseniai nustatyta, kad Korėjos tam tikrų VVJD (sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių iš nelegiruotojo plieno) gamintojai pardavinėjo savo produktą dempingo kainomis Japonijoje. |
| --- | --- |

(87)

Remiantis vidutinės normaliosios vertės ir vidutinės eksporto kainos, tinkamai pakoreguotos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis, kaip nurodyta pirmiau, palyginimu, išreikštu CIF kainos JAV pasienyje procentine dalimi, apskaičiuotos normaliosios vertės dempingo skirtumas buvo 7,2 %, o taikant vidaus rinkos kainų sąrašą – 9,1 %. Be to, kaip išsamiau paaiškinta toliau pateiktoje 90 konstatuojamojoje dalyje, neseniai nustatyta, kad Korėjos tam tikrų VVJD (sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių iš nelegiruotojo plieno) gamintojai pardavinėjo savo produktą dempingo kainomis Japonijoje.

3.4.2.2.   Gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

| (88) | Remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateiktais faktais, apskaičiuota, kad Korėjos gamybos pajėgumai – 160 000 tonų, o nepanaudoti pajėgumai – 112 000 tonų. Šie nepanaudoti pajėgumai du kartus viršija visą Sąjungos suvartojimą. Remiantis prašymu, nuo galutinių muitų įvedimo 2002 m. Korėjos VVJD gamybos pajėgumai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo gerokai padidinti – nuo 10 000 tonų iki apytikriai 160 000 tonų. |
| --- | --- |

(88)

Remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateiktais faktais, apskaičiuota, kad Korėjos gamybos pajėgumai – 160 000 tonų, o nepanaudoti pajėgumai – 112 000 tonų. Šie nepanaudoti pajėgumai du kartus viršija visą Sąjungos suvartojimą. Remiantis prašymu, nuo galutinių muitų įvedimo 2002 m. Korėjos VVJD gamybos pajėgumai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo gerokai padidinti – nuo 10 000 tonų iki apytikriai 160 000 tonų.

3.4.2.3.   Sąjungos rinkos patrauklumas

| (89) | Nė vienas iš turimų faktų nerodo, kad Korėjoje sektoriai, kuriuose naudojamos VVJD, būtų labai padidėję ar sumažėję, todėl laikoma, kad artimiausiais metais Korėjos vidaus VVJD rinka išliks pakankamai stabili ir Korėjos VVJD gamintojams nebus sudaryta reikšmingų plėtros galimybių. Be JAV, pagrindinės kitos Korėjos VVJD gamintojų eksporto rinkos yra Artimieji Rytai ir Pietryčių Azija. Remiantis atliekant tyrimą gauta informacija, nėra jokių požymių, kad paklausa kurioje nors iš šių rinkų artimiausiais metais labai padidėtų. |
| --- | --- |

(89)

Nė vienas iš turimų faktų nerodo, kad Korėjoje sektoriai, kuriuose naudojamos VVJD, būtų labai padidėję ar sumažėję, todėl laikoma, kad artimiausiais metais Korėjos vidaus VVJD rinka išliks pakankamai stabili ir Korėjos VVJD gamintojams nebus sudaryta reikšmingų plėtros galimybių. Be JAV, pagrindinės kitos Korėjos VVJD gamintojų eksporto rinkos yra Artimieji Rytai ir Pietryčių Azija. Remiantis atliekant tyrimą gauta informacija, nėra jokių požymių, kad paklausa kurioje nors iš šių rinkų artimiausiais metais labai padidėtų.

| (90) | Be to, 2018 m. kovo 31 d. Japonija iš Korėjos importuojamoms sandūriniu būdu privirinamoms jungiamosioms detalėms iš nelegiruotojo plieno nustatė galutinius antidempingo muitus – nuo 41,8 % iki 63,2 %. Atvira Sąjungos rinka būtų puikus taikinys, į kurį būtų galima nukreipti tą eksportą. |
| --- | --- |

(90)

Be to, 2018 m. kovo 31 d. Japonija iš Korėjos importuojamoms sandūriniu būdu privirinamoms jungiamosioms detalėms iš nelegiruotojo plieno nustatė galutinius antidempingo muitus – nuo 41,8 % iki 63,2 %. Atvira Sąjungos rinka būtų puikus taikinys, į kurį būtų galima nukreipti tą eksportą.

| (91) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos VVJD rinka yra patraukli Korėjos eksportuojantiems gamintojams, nes, atsižvelgiant į taikomus aukšto lygio muitus (kurių dydis siekia nuo 32,4 % vienam gamintojui iki 44 % kitiems gamintojams), jie dar nevisiškai išnaudoja jos teikiamas galimybes. Nors 2002 m. įvedus priemones jų eksportas nutrūko, Korėjos VVJD pramonė yra vis dar labai priklausoma nuo eksporto. Atsižvelgiant į perteklinius pajėgumus Pietryčių Azijoje, Japonijoje taikomus antidempingo muitus ir jau šiuo metu esamą didelį eksportą į JAV, Sąjungos rinka būtų dar viena didelė galima perteklinių pajėgumų turinčių Korėjos eksportuojančių gamintojų eksporto rinka, jei priemonės nustotų galioti. |
| --- | --- |

(91)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos VVJD rinka yra patraukli Korėjos eksportuojantiems gamintojams, nes, atsižvelgiant į taikomus aukšto lygio muitus (kurių dydis siekia nuo 32,4 % vienam gamintojui iki 44 % kitiems gamintojams), jie dar nevisiškai išnaudoja jos teikiamas galimybes. Nors 2002 m. įvedus priemones jų eksportas nutrūko, Korėjos VVJD pramonė yra vis dar labai priklausoma nuo eksporto. Atsižvelgiant į perteklinius pajėgumus Pietryčių Azijoje, Japonijoje taikomus antidempingo muitus ir jau šiuo metu esamą didelį eksportą į JAV, Sąjungos rinka būtų dar viena didelė galima perteklinių pajėgumų turinčių Korėjos eksportuojančių gamintojų eksporto rinka, jei priemonės nustotų galioti.

3.4.2.4.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

| (92) | Atsižvelgiant į gamybos ir nepanaudotus pajėgumus, Korėjos gamintojų kainų nustatymo praktiką JAV rinkoje ir Sąjungos rinkos patrauklumą Korėjos VVJD gamintojams, labai tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms Korėjos VVJD gamintojai į Sąjungą eksportuos didelius VVJD kiekius dempingo kainomis. Atsižvelgiant į gamybos pajėgumų ir nepanaudotų pajėgumų padidėjimą nuo pat priemonių taikymo pradžios, importo dempingo kaina lygis galėjo būti gerokai didesnis nei prieš nustatant galutines priemones. Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra tikimybė, jog nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos. |
| --- | --- |

(92)

Atsižvelgiant į gamybos ir nepanaudotus pajėgumus, Korėjos gamintojų kainų nustatymo praktiką JAV rinkoje ir Sąjungos rinkos patrauklumą Korėjos VVJD gamintojams, labai tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms Korėjos VVJD gamintojai į Sąjungą eksportuos didelius VVJD kiekius dempingo kainomis. Atsižvelgiant į gamybos pajėgumų ir nepanaudotų pajėgumų padidėjimą nuo pat priemonių taikymo pradžios, importo dempingo kaina lygis galėjo būti gerokai didesnis nei prieš nustatant galutines priemones. Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra tikimybė, jog nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos.

3.5.   Malaizija

Malaizija

| (93) | Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Malaizijos gamintojas. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė buvo nustatyta remiantis turimais faktais. Šiuo atžvilgiu Komisija pasinaudojo prašymu, GTA eksporto statistiniais duomenimis ir JAV importo statistiniais duomenimis. |
| --- | --- |

(93)

Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Malaizijos gamintojas. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė buvo nustatyta remiantis turimais faktais. Šiuo atžvilgiu Komisija pasinaudojo prašymu, GTA eksporto statistiniais duomenimis ir JAV importo statistiniais duomenimis.

3.5.1.   Dempingo į Sąjungą tęsimasis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

Dempingo į Sąjungą tęsimasis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

| (94) | Remiantis 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu importas iš Malaizijos buvo nedidelis (mažesnis nei 10 tonų) ir todėl nebuvo laikomas tipišku. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį dempingo iš Malaizijos pasikartojimo tikimybė buvo nagrinėjama remiantis turimais faktais. |
| --- | --- |

(94)

Remiantis 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu importas iš Malaizijos buvo nedidelis (mažesnis nei 10 tonų) ir todėl nebuvo laikomas tipišku. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį dempingo iš Malaizijos pasikartojimo tikimybė buvo nagrinėjama remiantis turimais faktais.

3.5.2.   Dempingo pasikartojimo tikimybės įrodymas

Dempingo pasikartojimo tikimybės įrodymas

| (95) | Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: Malaizijos eksporto į kitas paskirties šalis kainos, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Malaizijoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas. |
| --- | --- |

(95)

Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: Malaizijos eksporto į kitas paskirties šalis kainos, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Malaizijoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas.

3.5.2.1.   Eksportas į trečiąsias šalis

| (96) | Siekdama ištirti galimą VVJD gamintojų elgseną Malaizijoje, Komisija analizavo Malaizijos eksportą į JAV. Šis metodas yra tapatus metodui, taikytam per 1 konstatuojamojoje dalyje minėtą ankstesnę Malaizijai taikomų priemonių galiojimo termino peržiūrą. Komisija pasirinko JAV, nes JAV rinka yra panašaus dydžio kaip ir Sąjungos rinka: daug vietos gamintojų, taip pat didelė importo dalis ir importo tarifai yra nedideli, todėl rinka yra labai konkurencinga. Be to, JAV rinka yra pati svarbiausia Malaizijos eksporto rinka. Remiantis GTA eksporto statistikos duomenimis, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu eksporto į JAV apimtis buvo beveik 19 000 tonų, o tai sudaro maždaug 90 % viso Malaizijos VVJD eksporto į JAV per tą laikotarpį. Eksporto į JAV apimtis taip pat yra didesnė už bendrą apskaičiuotą Malaizijos gamybos apimtį (16). Kitos pagrindinės Malaizijos VVJD gamintojų eksporto rinkos yra Meksika, Turkija ir Kanada, kurioms tenka atitinkamai 4 %, 3 % ir 1 % VVJD eksporto. |
| --- | --- |

(96)

Siekdama ištirti galimą VVJD gamintojų elgseną Malaizijoje, Komisija analizavo Malaizijos eksportą į JAV. Šis metodas yra tapatus metodui, taikytam per 1 konstatuojamojoje dalyje minėtą ankstesnę Malaizijai taikomų priemonių galiojimo termino peržiūrą. Komisija pasirinko JAV, nes JAV rinka yra panašaus dydžio kaip ir Sąjungos rinka: daug vietos gamintojų, taip pat didelė importo dalis ir importo tarifai yra nedideli, todėl rinka yra labai konkurencinga. Be to, JAV rinka yra pati svarbiausia Malaizijos eksporto rinka. Remiantis GTA eksporto statistikos duomenimis, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu eksporto į JAV apimtis buvo beveik 19 000 tonų, o tai sudaro maždaug 90 % viso Malaizijos VVJD eksporto į JAV per tą laikotarpį. Eksporto į JAV apimtis taip pat yra didesnė už bendrą apskaičiuotą Malaizijos gamybos apimtį (16). Kitos pagrindinės Malaizijos VVJD gamintojų eksporto rinkos yra Meksika, Turkija ir Kanada, kurioms tenka atitinkamai 4 %, 3 % ir 1 % VVJD eksporto.

16

Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (97) | Neturint jokios kitos informacijos, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

(97)

Neturint jokios kitos informacijos, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo pateiktais duomenimis.

Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (98) | Eksporto kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo nustatytos remiantis viešai skelbiamais duomenimis, t. y. JAV muitinės statistiniais duomenimis. Remdamasi prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo parengta metodika, Komisija koregavo statistinius duomenis taip, kad, siekiant geresnio palyginamumo, nebūtų įtrauktos produktų rūšys, kurios nebuvo įtrauktos į pirmiau aprašytą apskaičiuotą normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(98)

Eksporto kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo nustatytos remiantis viešai skelbiamais duomenimis, t. y. JAV muitinės statistiniais duomenimis. Remdamasi prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo parengta metodika, Komisija koregavo statistinius duomenis taip, kad, siekiant geresnio palyginamumo, nebūtų įtrauktos produktų rūšys, kurios nebuvo įtrauktos į pirmiau aprašytą apskaičiuotą normaliąją vertę.

Palyginimas

Palyginimas

| (99) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su VVJD vidutine svertine eksporto kaina, gamintojo kainų EXW sąlygomis lygiu. |
| --- | --- |

(99)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su VVJD vidutine svertine eksporto kaina, gamintojo kainų EXW sąlygomis lygiu.

| (100) | Siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai palyginta normalioji vertė ir eksporto kaina, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui poveikio turinčių veiksnių skirtumus. Atitinkamai eksporto kaina buvo pakoreguota, atsižvelgiant į prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo apskaičiuotas vežimo, draudimo ir pakavimo išlaidas, siekiant, kad pagal JAV importo statistinius duomenis CIF pagrindu nustatytos kainos vertės atitiktų gamintojo kainų EXW sąlygomis lygį. |
| --- | --- |

(100)

Siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai palyginta normalioji vertė ir eksporto kaina, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui poveikio turinčių veiksnių skirtumus. Atitinkamai eksporto kaina buvo pakoreguota, atsižvelgiant į prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjo apskaičiuotas vežimo, draudimo ir pakavimo išlaidas, siekiant, kad pagal JAV importo statistinius duomenis CIF pagrindu nustatytos kainos vertės atitiktų gamintojo kainų EXW sąlygomis lygį.

Dempingo skirtumas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

Dempingo skirtumas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

| (101) | Remiantis vidutinės normaliosios vertės ir vidutinės eksporto kainos, tinkamai pakoreguotos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis, kaip nurodyta pirmiau, palyginimu, išreikštu CIF kainos JAV pasienyje procentine dalimi, dempingo skirtumas visais atvejais peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė virš 86,7 %. Iš tiesų, kaip paaiškinta toliau pateiktoje 105 konstatuojamojoje dalyje, JAV valdžios institucijos nustatė, kad Malaizija buvo naudojamasi siekiant išvengti Kinijos VVJD gamintojams nustatytų antidempingo muitų taikymo. Muitų taikymas išplėstas ir Malaizijos VVJD eksportuotojams. |
| --- | --- |

(101)

Remiantis vidutinės normaliosios vertės ir vidutinės eksporto kainos, tinkamai pakoreguotos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis, kaip nurodyta pirmiau, palyginimu, išreikštu CIF kainos JAV pasienyje procentine dalimi, dempingo skirtumas visais atvejais peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė virš 86,7 %. Iš tiesų, kaip paaiškinta toliau pateiktoje 105 konstatuojamojoje dalyje, JAV valdžios institucijos nustatė, kad Malaizija buvo naudojamasi siekiant išvengti Kinijos VVJD gamintojams nustatytų antidempingo muitų taikymo. Muitų taikymas išplėstas ir Malaizijos VVJD eksportuotojams.

3.5.2.2.   Gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

| (102) | Remiantis prašymu, Malaizijos gamybos pajėgumai yra 59 000 tonų, o nepanaudoti pajėgumai sudaro 44 000 tonų – tai yra beveik tiek pat, kiek visas Sąjungos VVJD suvartojimas. Remiantis prašymu atlikti peržiūrą, nuo galutinių muitų įvedimo 2002 m. Malaizijos VVJD gamybos pajėgumai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo gerokai išplėsti – nuo 10 000 tonų iki 59 000 tonų. |
| --- | --- |

(102)

Remiantis prašymu, Malaizijos gamybos pajėgumai yra 59 000 tonų, o nepanaudoti pajėgumai sudaro 44 000 tonų – tai yra beveik tiek pat, kiek visas Sąjungos VVJD suvartojimas. Remiantis prašymu atlikti peržiūrą, nuo galutinių muitų įvedimo 2002 m. Malaizijos VVJD gamybos pajėgumai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo gerokai išplėsti – nuo 10 000 tonų iki 59 000 tonų.

3.5.2.3.   Sąjungos rinkos patrauklumas

| (103) | Nė vienas iš turimų faktų nerodo, kad Malaizijos pramonės sektoriai, kuriuose naudojamos VVJD, būtų labai padidėję ar sumažėję, todėl laikoma, kad artimiausiais metais Malaizijos vidaus VVJD rinka išliks pakankamai stabili, ir todėl Malaizijos VVJD gamintojams nebus sudaryta reikšmingų plėtros galimybių. |
| --- | --- |

(103)

Nė vienas iš turimų faktų nerodo, kad Malaizijos pramonės sektoriai, kuriuose naudojamos VVJD, būtų labai padidėję ar sumažėję, todėl laikoma, kad artimiausiais metais Malaizijos vidaus VVJD rinka išliks pakankamai stabili, ir todėl Malaizijos VVJD gamintojams nebus sudaryta reikšmingų plėtros galimybių.

| (104) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos VVJD rinka yra patraukli Malaizijos eksportui. Tai daugiausia lemia Malaizijos VVJD gamintojams suteiktos galimybės, kurių dėl antidempingo muitų lygio jie neišnaudoja. Nors 2002 m. įvedus galutines priemones jų eksportas iš esmės nutrūko, Malaizijos VVJD pramonė labai priklauso nuo eksporto, o pagrindinė eksporto rinka yra JAV. |
| --- | --- |

(104)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos VVJD rinka yra patraukli Malaizijos eksportui. Tai daugiausia lemia Malaizijos VVJD gamintojams suteiktos galimybės, kurių dėl antidempingo muitų lygio jie neišnaudoja. Nors 2002 m. įvedus galutines priemones jų eksportas iš esmės nutrūko, Malaizijos VVJD pramonė labai priklauso nuo eksporto, o pagrindinė eksporto rinka yra JAV.

| (105) | 2018 m. liepos 25 d. JAV valdžios institucijos laikinai išplėtė 182,9 % antidempingo muito taikymą iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamoms sandūriniu būdu privirinamoms jungiamosioms detalėms iš nelegiruotojo plieno šio produkto importui iš Malaizijos, nes nustatė, kad Malaizija buvo naudojamasi siekiant išvengti šių priemonių taikymo. Nors tikri Malaizijos VVJD gamintojai gali būti atleisti nuo šio mokesčio, dėl sertifikavimo įpareigojimo pardavimo procedūros taptų sudėtingesnės, ir todėl galimybė jiems parduoti savo produktus JAV būtų mažiau patraukli. |
| --- | --- |

(105)

2018 m. liepos 25 d. JAV valdžios institucijos laikinai išplėtė 182,9 % antidempingo muito taikymą iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamoms sandūriniu būdu privirinamoms jungiamosioms detalėms iš nelegiruotojo plieno šio produkto importui iš Malaizijos, nes nustatė, kad Malaizija buvo naudojamasi siekiant išvengti šių priemonių taikymo. Nors tikri Malaizijos VVJD gamintojai gali būti atleisti nuo šio mokesčio, dėl sertifikavimo įpareigojimo pardavimo procedūros taptų sudėtingesnės, ir todėl galimybė jiems parduoti savo produktus JAV būtų mažiau patraukli.

| (106) | Dėl to, kas išdėstyta pirmiau ir dėl 91 konstatuojamojoje dalyje minėtų perteklinių pajėgumų Pietryčių Azijoje, Sąjungos rinka būtų tikslinė perteklinių pajėgumų turinčių Malaizijos gamintojų ir produktų, kurie anksčiau buvo parduodami JAV, rinka, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. |
| --- | --- |

(106)

Dėl to, kas išdėstyta pirmiau ir dėl 91 konstatuojamojoje dalyje minėtų perteklinių pajėgumų Pietryčių Azijoje, Sąjungos rinka būtų tikslinė perteklinių pajėgumų turinčių Malaizijos gamintojų ir produktų, kurie anksčiau buvo parduodami JAV, rinka, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

3.5.2.4.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

| (107) | Atsižvelgiant į nepanaudotus pajėgumus, kainų nustatymo praktiką JAV bei antidempingo muitų taikymo išplėtimą Malaizijai toje rinkoje, ir tai, kad Sąjungos rinka yra patraukli Malaizijos VVJD gamintojams, labai tikėtina, kad jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Malaizijos VVJD gamintojai į Sąjungą eksportuotų didelius VVJD kiekius dempingo kainomis. Atsižvelgiant į gamybos pajėgumų ir nepanaudotų pajėgumų padidėjimą nuo pat priemonių taikymo pradžios 2002 m., importo dempingo kaina lygis galėjo būti gerokai didesnis nei prieš nustatant galutines priemones. Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra tikimybė, jog nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos. |
| --- | --- |

(107)

Atsižvelgiant į nepanaudotus pajėgumus, kainų nustatymo praktiką JAV bei antidempingo muitų taikymo išplėtimą Malaizijai toje rinkoje, ir tai, kad Sąjungos rinka yra patraukli Malaizijos VVJD gamintojams, labai tikėtina, kad jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Malaizijos VVJD gamintojai į Sąjungą eksportuotų didelius VVJD kiekius dempingo kainomis. Atsižvelgiant į gamybos pajėgumų ir nepanaudotų pajėgumų padidėjimą nuo pat priemonių taikymo pradžios 2002 m., importo dempingo kaina lygis galėjo būti gerokai didesnis nei prieš nustatant galutines priemones. Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra tikimybė, jog nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos.

3.6.   Išvada

Išvada

3.6.1.   Turkija

Turkija

| (108) | Kaip nurodyta 43 ir 49 konstatuojamosiose dalyse, atliekant tyrimą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingo nenustatyta nė vienam Turkijos eksportuojančių gamintojų, taip pat nenustatyta jokios dempingo pasikartojimo tikimybės, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. |
| --- | --- |

(108)

Kaip nurodyta 43 ir 49 konstatuojamosiose dalyse, atliekant tyrimą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingo nenustatyta nė vienam Turkijos eksportuojančių gamintojų, taip pat nenustatyta jokios dempingo pasikartojimo tikimybės, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

| (109) | Todėl tyrimas dėl Turkijos turėtų būti nutrauktas, o Turkijai taikomos priemonės panaikintos. |
| --- | --- |

(109)

Todėl tyrimas dėl Turkijos turėtų būti nutrauktas, o Turkijai taikomos priemonės panaikintos.

3.6.2.   Rusija, Korėja ir Malaizija

Rusija, Korėja ir Malaizija

| (110) | Dėl Rusijos Komisija padarė išvadą, kad, remiantis turima informacija, per peržiūros tiriamąjį laikotarpį Rusija tęsė dempingą. Be to, atsižvelgiant į didelius nepanaudotus pajėgumus Rusijoje, į eksporto į trečiąsias šalis kainas, į VVJD eksportą į Sąjungą dempingo lygio kainomis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir į Sąjungos rinkos, kuri yra labai svarbi galima Rusijos eksporto rinka, patrauklumą Rusijos VVJD gamintojams, Komisija taip pat padarė išvadą, kad tikėtina, jog leidus nebetaikyti priemonių, į Sąjungos rinką dempingo lygio kainomis patektų dideli VVJD importo kiekiai. Todėl Komisija taip pat padarė išvadą, kad yra įrodymų dėl dempingo pasikartojimo. |
| --- | --- |

(110)

Dėl Rusijos Komisija padarė išvadą, kad, remiantis turima informacija, per peržiūros tiriamąjį laikotarpį Rusija tęsė dempingą. Be to, atsižvelgiant į didelius nepanaudotus pajėgumus Rusijoje, į eksporto į trečiąsias šalis kainas, į VVJD eksportą į Sąjungą dempingo lygio kainomis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir į Sąjungos rinkos, kuri yra labai svarbi galima Rusijos eksporto rinka, patrauklumą Rusijos VVJD gamintojams, Komisija taip pat padarė išvadą, kad tikėtina, jog leidus nebetaikyti priemonių, į Sąjungos rinką dempingo lygio kainomis patektų dideli VVJD importo kiekiai. Todėl Komisija taip pat padarė išvadą, kad yra įrodymų dėl dempingo pasikartojimo.

| (111) | Dėl Malaizijos ir Korėjos, atsižvelgiant į didelius perteklinius jų pajėgumus, nedidelį augimo potencialą jų vidaus rinkose ir Sąjungos rinkos patrauklumą šių šalių VVJD gamintojams, padaryta išvada, kad, jei būtų leista nebetaikyti antidempingo priemonių, iš šių šalių į Sąjungą būtų importuojami dideli peržiūrimojo produkto kiekiai. Be to, Komisija nustatė, kad šis importas veikiausiai būtų vykdomas dempingo kaina. Todėl Komisija padarė išvadą, kad nustojus galioti VVJD taikomoms priemonėms Korėjos ir Malaizijos vykdomas dempingas greičiausiai pasikartotų. |
| --- | --- |

(111)

Dėl Malaizijos ir Korėjos, atsižvelgiant į didelius perteklinius jų pajėgumus, nedidelį augimo potencialą jų vidaus rinkose ir Sąjungos rinkos patrauklumą šių šalių VVJD gamintojams, padaryta išvada, kad, jei būtų leista nebetaikyti antidempingo priemonių, iš šių šalių į Sąjungą būtų importuojami dideli peržiūrimojo produkto kiekiai. Be to, Komisija nustatė, kad šis importas veikiausiai būtų vykdomas dempingo kaina. Todėl Komisija padarė išvadą, kad nustojus galioti VVJD taikomoms priemonėms Korėjos ir Malaizijos vykdomas dempingas greičiausiai pasikartotų.

4.   ŽALOS TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

ŽALOS TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

| (112) | Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino dvidešimt vienas Sąjungos gamintojas. Trims iš šių gamintojų atstovauja pareiškėjas. Šis dvidešimt vienas Sąjungos gamintojas sudaro pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje apibrėžtą „Sąjungos pramonę“. Buvo atrinkti keturi Sąjungos gamintojai, kaip nurodyta 14–15 konstatuojamosiose dalyse. Atrinktiems gamintojams tenka daugiau nei 54 % visos 15 konstatuojamojoje dalyje nurodytos Sąjungos gamybos ir pardavimo apimties. |
| --- | --- |

(112)

Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino dvidešimt vienas Sąjungos gamintojas. Trims iš šių gamintojų atstovauja pareiškėjas. Šis dvidešimt vienas Sąjungos gamintojas sudaro pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje apibrėžtą „Sąjungos pramonę“. Buvo atrinkti keturi Sąjungos gamintojai, kaip nurodyta 14–15 konstatuojamosiose dalyse. Atrinktiems gamintojams tenka daugiau nei 54 % visos 15 konstatuojamojoje dalyje nurodytos Sąjungos gamybos ir pardavimo apimties.

4.2.   Sąjungos suvartojimas

Sąjungos suvartojimas

| (113) | Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė sudėdama:






  i) | atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo duomenis, nustatytus patikrinus klausimyno atsakymus, |
| --- | --- | --- |

(113)

Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė sudėdama:

i)

atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo duomenis, nustatytus patikrinus klausimyno atsakymus,

| ii) | neatrinktų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo duomenis, gautus iš prašymo atlikti peržiūrą, ir vėliau pareiškėjo pateiktos informacijos, |
| --- | --- |

ii)

neatrinktų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo duomenis, gautus iš prašymo atlikti peržiūrą, ir vėliau pareiškėjo pateiktos informacijos,

| iii) | importo iš nagrinėjamųjų šalių ir iš visų kitų trečiųjų šalių duomenis, pagrįstus Eurostato duomenimis (TARIC lygmeniu). |
| --- | --- |

iii)

importo iš nagrinėjamųjų šalių ir iš visų kitų trečiųjų šalių duomenis, pagrįstus Eurostato duomenimis (TARIC lygmeniu).

| (114) | Tuo remiantis Sąjungos suvartojimo raida buvo tokia:

  1 lentelė


  Sąjungos suvartojimas | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis (toliau – PTL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos suvartojimas (tonomis) | 59 864 | 51 151 | 56 722 | 52 535 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 85 | 95 | 88 |
| Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą, pareiškėjo pateikta informacija, Eurostatas (TARIC lygmeniu). |

(114)

Tuo remiantis Sąjungos suvartojimo raida buvo tokia:

1 lentelė

1 lentelė

Sąjungos suvartojimas

Sąjungos suvartojimas

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis (toliau – PTL)

Sąjungos suvartojimas (tonomis)

59 864

51 151

56 722

52 535

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

85

85

95

95

88

88

Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą, pareiškėjo pateikta informacija, Eurostatas (TARIC lygmeniu).

Šaltinis:

| (115) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas sumažėjo 12 %. Konkrečiau, Sąjungos suvartojimas 2015 m. sumažėjo 15 %, 2015–2016 m. jis padidėjo, o nuo 2016 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio ir vėl sumažėjo. |
| --- | --- |

(115)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas sumažėjo 12 %. Konkrečiau, Sąjungos suvartojimas 2015 m. sumažėjo 15 %, 2015–2016 m. jis padidėjo, o nuo 2016 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio ir vėl sumažėjo.

4.3.   Importas iš nagrinėjamųjų šalių

Importas iš nagrinėjamųjų šalių

4.3.1.   Preliminari pastaba

Preliminari pastaba

| (116) | Kaip minėta 43, 49 ir 57 konstatuojamosiose dalyse, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas nebuvo vykdomas arba dempingo pasikartojimo tikimybė nustatyta tiek, kiek tai susiję su Turkijos kilmės peržiūrimojo produkto importu. Todėl Turkijai taikomos priemonės turėtų būti nutrauktos. Taigi, atlikdama žalos tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą, Komisija nagrinės importą iš Turkijos kartu su importu iš trečiųjų šalių. Siekiant išsamumo, su Turkijos importu susiję skaičiai taip pat bus pateikti atskirai 4.3.5 skirsnyje. |
| --- | --- |

(116)

Kaip minėta 43, 49 ir 57 konstatuojamosiose dalyse, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas nebuvo vykdomas arba dempingo pasikartojimo tikimybė nustatyta tiek, kiek tai susiję su Turkijos kilmės peržiūrimojo produkto importu. Todėl Turkijai taikomos priemonės turėtų būti nutrauktos. Taigi, atlikdama žalos tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą, Komisija nagrinės importą iš Turkijos kartu su importu iš trečiųjų šalių. Siekiant išsamumo, su Turkijos importu susiję skaičiai taip pat bus pateikti atskirai 4.3.5 skirsnyje.

4.3.2.   Importas iš Malaizijos

Importas iš Malaizijos

| (117) | Importo iš Malaizijos apimtis buvo nustatyta remiantis Eurostato (TARIC lygmens) statistiniais duomenimis. Importo rinkos dalį Komisija nustatė remdamasi Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 113 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(117)

Importo iš Malaizijos apimtis buvo nustatyta remiantis Eurostato (TARIC lygmens) statistiniais duomenimis. Importo rinkos dalį Komisija nustatė remdamasi Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 113 konstatuojamojoje dalyje.

a)   
  Apimtis ir rinkos dalis

Apimtis ir rinkos dalis

2 lentelė

2 lentelė

Importo apimtis ir rinkos dalis

Importo apimtis ir rinkos dalis

| | | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malaizija | Importo apimtis (tonomis) | 0,1 | 0,6 | 0,4 | 1,3 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 600 | 400 | 1 300 |
| Rinkos dalis (%) | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Šaltinis: Eurostatas (TARIC lygmeniu). |

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Malaizija

Importo apimtis (tonomis)

0,1

0,6

0,4

1,3

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

600

600

400

400

1 300

1 300

Rinkos dalis (%)

0,0

0,0

0,0

0,0

Šaltinis: Eurostatas (TARIC lygmeniu).

Šaltinis:

| (118) | Nuo galutinių priemonių taikymo pradžios 2002 m. visu nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Malaizijos apimtis buvo beveik lygi nuliui ir išliko panašaus lygio. Rinkos dalis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo nedidelė. |
| --- | --- |

(118)

Nuo galutinių priemonių taikymo pradžios 2002 m. visu nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Malaizijos apimtis buvo beveik lygi nuliui ir išliko panašaus lygio. Rinkos dalis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo nedidelė.

b)   
  Kainos ir priverstinis kainų mažinimas

Kainos ir priverstinis kainų mažinimas

| (119) | Atsižvelgiant į labai mažą nagrinėjamojo produkto iš Malaizijos importo apimtį ir didelį įvairių peržiūrimojo produkto rūšių asortimentą (apimantį įvairius parametrus, pvz., specifikacijų standartus, medžiagos rūšis, pagrindinę žaliavą, tipą (alkūnė, trišakis ar reduktorius), išorinį skersmenį ir sienelių storį), šio importo kainos negalėtų būti prasmingai analizuojamos. |
| --- | --- |

(119)

Atsižvelgiant į labai mažą nagrinėjamojo produkto iš Malaizijos importo apimtį ir didelį įvairių peržiūrimojo produkto rūšių asortimentą (apimantį įvairius parametrus, pvz., specifikacijų standartus, medžiagos rūšis, pagrindinę žaliavą, tipą (alkūnė, trišakis ar reduktorius), išorinį skersmenį ir sienelių storį), šio importo kainos negalėtų būti prasmingai analizuojamos.

4.3.3.   Importas iš Korėjos

Importas iš Korėjos

| (120) | Importo iš Korėjos apimtis buvo nustatyta remiantis Eurostato (TARIC lygmens) statistiniais duomenimis. Importo rinkos dalį Komisija nustatė remdamasi Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 113 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(120)

Importo iš Korėjos apimtis buvo nustatyta remiantis Eurostato (TARIC lygmens) statistiniais duomenimis. Importo rinkos dalį Komisija nustatė remdamasi Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 113 konstatuojamojoje dalyje.

a)   
  Apimtis ir rinkos dalis

Apimtis ir rinkos dalis

3 lentelė

3 lentelė

Importo apimtis ir rinkos dalis

Importo apimtis ir rinkos dalis

| | | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korėja | Importo apimtis (tonomis) | 405 | 89 | 346 | 36 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 22 | 85 | 9 |
| Rinkos dalis (%) | 0,7 | 0,2 | 0,6 | 0,1 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 26 | 90 | 10 |
| Šaltinis: Eurostatas (TARIC lygmeniu). |

2014 m.

2015 m.

2016 m.

PTL

Korėja

Importo apimtis (tonomis)

405

89

346

36

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

22

22

85

85

9

9

Rinkos dalis (%)

0,7

0,2

0,6

0,1

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

26

26

90

90

10

10

Šaltinis: Eurostatas (TARIC lygmeniu).

Šaltinis:

| (121) | Importo iš Korėjos apimtis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo nedidelė ir per PTL sumažėjo iki 0,1 % rinkos dalies. Nuo galutinių priemonių taikymo pradžios 2002 m. ji išliko panašaus lygio. Rinkos dalis sumažėjo nuo 0,7 % 2014 m. iki 0,1 % per PTL. |
| --- | --- |

(121)

Importo iš Korėjos apimtis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo nedidelė ir per PTL sumažėjo iki 0,1 % rinkos dalies. Nuo galutinių priemonių taikymo pradžios 2002 m. ji išliko panašaus lygio. Rinkos dalis sumažėjo nuo 0,7 % 2014 m. iki 0,1 % per PTL.

b)   
  Kainos ir priverstinis kainų mažinimas

Kainos ir priverstinis kainų mažinimas

| (122) | Atsižvelgiant į labai mažą importo iš Korėjos apimtį ir didelį įvairių peržiūrimojo produkto rūšių asortimentą, šio importo kainos negalėjo būti prasmingai analizuojamos. |
| --- | --- |

(122)

Atsižvelgiant į labai mažą importo iš Korėjos apimtį ir didelį įvairių peržiūrimojo produkto rūšių asortimentą, šio importo kainos negalėjo būti prasmingai analizuojamos.

4.3.4.   Importas iš Rusijos

Importas iš Rusijos

| (123) | Importo apimtis ir vidutinė importo iš Rusijos kaina buvo pagrįstos Eurostato (TARIC lygmens) statistiniais duomenimis. Importo rinkos dalį Komisija nustatė remdamasi Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 113 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(123)

Importo apimtis ir vidutinė importo iš Rusijos kaina buvo pagrįstos Eurostato (TARIC lygmens) statistiniais duomenimis. Importo rinkos dalį Komisija nustatė remdamasi Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 113 konstatuojamojoje dalyje.

a)   
  Apimtis ir rinkos dalis

Apimtis ir rinkos dalis

4 lentelė

4 lentelė

Importo apimtis ir rinkos dalis

Importo apimtis ir rinkos dalis

| | | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusija | Importo apimtis (tonomis) | 18 | 21 | 431 | 468 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 119 | 2 448 | 2 657 |
| Rinkos dalis (%) | 0,0 | 0,0 | 0,8 | 0,9 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 139 | 2 584 | 3 027 |
| Šaltinis: Eurostatas (TARIC lygmeniu). |

2014 m.

2015 m.

2016 m.

PTL

Rusija

Importo apimtis (tonomis)

18

21

431

468

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

119

119

2 448

2 448

2 657

2 657

Rinkos dalis (%)

0,0

0,0

0,8

0,9

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

139

139

2 584

2 584

3 027

3 027

Šaltinis: Eurostatas (TARIC lygmeniu).

Šaltinis:

| (124) | Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Rusijos apimtis buvo nedidelė. Importas padidėjo nuo 18 tonų 2014 m. ir 2015 m. iki 431 tonų 2016 m. ir iki 468 tonų per PTL, o tai atitiko rinkos dalies padidėjimą nuo 0 % 2014–2015 m. iki 0,9 % per PTL. |
| --- | --- |

(124)

Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Rusijos apimtis buvo nedidelė. Importas padidėjo nuo 18 tonų 2014 m. ir 2015 m. iki 431 tonų 2016 m. ir iki 468 tonų per PTL, o tai atitiko rinkos dalies padidėjimą nuo 0 % 2014–2015 m. iki 0,9 % per PTL.

b)   
  Kainos ir priverstinis kainų mažinimas

Kainos ir priverstinis kainų mažinimas

| (125) | Importo į Sąjungą iš Rusijos vidutinės kainos raida:

  5 lentelė


  Importo kaina | | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusija | Importo kainos (EUR už toną) | 9 706 | 7 088 | 1 126 | 980 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 73 | 12 | 10 |
| Šaltinis: Eurostatas (TARIC lygmeniu). |

(125)

Importo į Sąjungą iš Rusijos vidutinės kainos raida:

5 lentelė

5 lentelė

Importo kaina

Importo kaina

2014 m.

2015 m.

2016 m.

PTL

Rusija

Importo kainos (EUR už toną)

9 706

7 088

1 126

980

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

73

73

12

12

10

10

Šaltinis: Eurostatas (TARIC lygmeniu).

Šaltinis:

| (126) | Vidutinė importo iš Rusijos kaina 2014 m. ir 2015 m. pasiekė labai aukštą lygį, tačiau nuo 2015 m. iki 2016 m. sumažėjo 84 %, o per PTL – dar 13 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo kainos iš viso sumažėjo 90 %. |
| --- | --- |

(126)

Vidutinė importo iš Rusijos kaina 2014 m. ir 2015 m. pasiekė labai aukštą lygį, tačiau nuo 2015 m. iki 2016 m. sumažėjo 84 %, o per PTL – dar 13 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo kainos iš viso sumažėjo 90 %.

| (127) | Kaip nurodyta 124 konstatuojamojoje dalyje, nors importo apimtis buvo per maža, kad būtų laikoma tipiška, buvo manoma, kad šio importo kainos vis tiek galėtų būti laikomos teisingu būsimų kainų tendencijų rodikliu, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. |
| --- | --- |

(127)

Kaip nurodyta 124 konstatuojamojoje dalyje, nors importo apimtis buvo per maža, kad būtų laikoma tipiška, buvo manoma, kad šio importo kainos vis tiek galėtų būti laikomos teisingu būsimų kainų tendencijų rodikliu, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

| (128) | Kadangi, kaip minėta 58 konstatuojamojoje dalyje, Rusijos eksportuotojai / gamintojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija turėjo remtis turimais faktais, kad nustatytų priverstinio kainų mažinimo lygį. Šiuo atveju Komisija Rusijos kilmės importo priverstinį kainų mažinimą per peržiūros tiriamąjį laikotarpį nustatė palyginusi i) nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje taikytas vidutines svertines atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo kainas, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis su ii) vidutine iš Rusijos importuoto produkto pirmam nepriklausomam Sąjungos pirkėjui rinkoje kaina, nustatyta remiantis Eurostato duomenimis pagrįsta CIF kaina, pakoreguota siekiant atsižvelgti į išlaidas po importo. Neturint jokios kitos informacijos, buvo apskaičiuota, kad šios išlaidos sudarė 1 % CIF vertės. |
| --- | --- |

(128)

Kadangi, kaip minėta 58 konstatuojamojoje dalyje, Rusijos eksportuotojai / gamintojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija turėjo remtis turimais faktais, kad nustatytų priverstinio kainų mažinimo lygį. Šiuo atveju Komisija Rusijos kilmės importo priverstinį kainų mažinimą per peržiūros tiriamąjį laikotarpį nustatė palyginusi i) nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje taikytas vidutines svertines atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo kainas, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis su ii) vidutine iš Rusijos importuoto produkto pirmam nepriklausomam Sąjungos pirkėjui rinkoje kaina, nustatyta remiantis Eurostato duomenimis pagrįsta CIF kaina, pakoreguota siekiant atsižvelgti į išlaidas po importo. Neturint jokios kitos informacijos, buvo apskaičiuota, kad šios išlaidos sudarė 1 % CIF vertės.

| (129) | Kadangi Rusijos gamintojai nebendradarbiavo, nebuvo galima nustatyti iš Rusijos eksportuotų produktų rūšių. Todėl buvo neįmanoma atlikti palyginimo pagal rūšis. Palyginus gautas rezultatas išreikštas atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. |
| --- | --- |

(129)

Kadangi Rusijos gamintojai nebendradarbiavo, nebuvo galima nustatyti iš Rusijos eksportuotų produktų rūšių. Todėl buvo neįmanoma atlikti palyginimo pagal rūšis. Palyginus gautas rezultatas išreikštas atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi.

| (130) | Palyginus Rusijos atžvilgiu nustatytas 49,8 % vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje skirtumas. |
| --- | --- |

(130)

Palyginus Rusijos atžvilgiu nustatytas 49,8 % vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje skirtumas.

4.3.5.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

Importas iš kitų trečiųjų šalių

| (131) | Importo apimtis ir vidutinė importo iš visų kitų trečiųjų šalių kaina buvo pagrįstos Eurostato (TARIC lygmens) statistiniais duomenimis. Importo rinkos dalį Komisija nustatė remdamasi Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 113 konstatuojamojoje dalyje.

  6 lentelė


  Importo apimtis ir rinkos dalis











  Šalis | | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kitos trečiosios šalys (iš viso) | Importas (tonomis) | 21 906 | 17 812 | 23 062 | 20 865 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 81 | 105 | 95 |
| Rinkos dalis (%) | 36,6 | 34,8 | 40,7 | 39,7 |
| Kaina (EUR už toną) | 1 879 | 2 202 | 1 907 | 1 686 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 117 | 102 | 90 |
| Kinija | Importas (tonomis) | 8 915 | 7 239 | 10 054 | 8 086 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 81 | 113 | 91 |
| Rinkos dalis (%) | 14,9 | 14,2 | 17,7 | 15,4 |
| Kaina (EUR už toną) | 1 232 | 1 474 | 1 285 | 1 233 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 120 | 104 | 100 |
| Kambodža | Importas (tonomis) | 1 151 | 1 137 | 2 899 | 3 403 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 99 | 252 | 296 |
| Rinkos dalis (%) | 1,9 | 2,2 | 5,1 | 6,5 |
| Kaina (EUR už toną) | 1 301 | 1 486 | 1 280 | 1 322 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 114 | 98 | 102 |
| Vietnamas | Importas (tonomis) | 2 954 | 2 377 | 2 348 | 2 803 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 80 | 79 | 95 |
| Rinkos dalis (%) | 4,9 | 4,6 | 4,1 | 5,3 |
| Kaina (EUR už toną) | 1 696 | 1 883 | 1 473 | 1 501 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 111 | 87 | 88 |
| Turkija | Importo apimtis (tonomis) | 1 147 | 1 316 | 1 745 | 1 509 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 115 | 152 | 132 |
| Rinkos dalis (%) | 1,9 | 2,6 | 3,1 | 2,9 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 134 | 161 | 150 |
| Importo kainos (EUR už toną) | 1 924 | 1 915 | 1 824 | 1 782 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 100 | 95 | 93 |
| Kitos trečiosios šalys | Importas (tonomis) | 7 739 | 5 743 | 6 016 | 5 065 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 74 | 78 | 65 |
| Rinkos dalis (%) | 12,9 | 11,2 | 10,6 | 9,6 |
| Kaina (EUR už toną) | 2 773 | 3 460 | 3 443 | 2 729 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 125 | 124 | 98 |
| Šaltinis: Eurostatas (TARIC lygmeniu). |

(131)

Importo apimtis ir vidutinė importo iš visų kitų trečiųjų šalių kaina buvo pagrįstos Eurostato (TARIC lygmens) statistiniais duomenimis. Importo rinkos dalį Komisija nustatė remdamasi Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 113 konstatuojamojoje dalyje.

6 lentelė

6 lentelė

Importo apimtis ir rinkos dalis

Importo apimtis ir rinkos dalis

Šalis

2014 m.

2015 m.

2016 m.

PTL

Kitos trečiosios šalys (iš viso)

Importas (tonomis)

21 906

17 812

23 062

20 865

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

81

81

105

105

95

95

Rinkos dalis (%)

36,6

34,8

40,7

39,7

Kaina (EUR už toną)

1 879

2 202

1 907

1 686

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

117

117

102

102

90

90

Kinija

Importas (tonomis)

8 915

7 239

10 054

8 086

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

81

81

113

113

91

91

Rinkos dalis (%)

14,9

14,2

17,7

15,4

Kaina (EUR už toną)

1 232

1 474

1 285

1 233

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

120

120

104

104

100

100

Kambodža

Importas (tonomis)

1 151

1 137

2 899

3 403

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

99

99

252

252

296

296

Rinkos dalis (%)

1,9

2,2

5,1

6,5

Kaina (EUR už toną)

1 301

1 486

1 280

1 322

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

114

114

98

98

102

102

Vietnamas

Importas (tonomis)

2 954

2 377

2 348

2 803

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

80

80

79

79

95

95

Rinkos dalis (%)

4,9

4,6

4,1

5,3

Kaina (EUR už toną)

1 696

1 883

1 473

1 501

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

111

111

87

87

88

88

Turkija

Importo apimtis (tonomis)

1 147

1 316

1 745

1 509

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

115

115

152

152

132

132

Rinkos dalis (%)

1,9

2,6

3,1

2,9

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

134

134

161

161

150

150

Importo kainos (EUR už toną)

1 924

1 915

1 824

1 782

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

100

100

95

95

93

93

Kitos trečiosios šalys

Importas (tonomis)

7 739

5 743

6 016

5 065

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

74

74

78

78

65

65

Rinkos dalis (%)

12,9

11,2

10,6

9,6

Kaina (EUR už toną)

2 773

3 460

3 443

2 729

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

125

125

124

124

98

98

Šaltinis: Eurostatas (TARIC lygmeniu).

Šaltinis:

| (132) | Mažėjant suvartojimui importo iš visų kitų trečiųjų šalių apimtis nuo 2014 m. iki PTL sumažėjo 5 %. Importo iš visų kitų trečiųjų šalių rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sudarė 34,8–40,7 %. Daugiausia importuota iš Kinijos, Kambodžos ir Vietnamo – tai vienintelės šalys, kurių kiekvienos atskirai užimamos rinkos dalys peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo didesnės nei 5 %. |
| --- | --- |

(132)

Mažėjant suvartojimui importo iš visų kitų trečiųjų šalių apimtis nuo 2014 m. iki PTL sumažėjo 5 %. Importo iš visų kitų trečiųjų šalių rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sudarė 34,8–40,7 %. Daugiausia importuota iš Kinijos, Kambodžos ir Vietnamo – tai vienintelės šalys, kurių kiekvienos atskirai užimamos rinkos dalys peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo didesnės nei 5 %.

| (133) | Kaip minėta 6 konstatuojamojoje dalyje, šiuo metu taikomos antidempingo priemonės importuojamiems Kinijos kilmės VVJD. Nepaisant sumažėjusios importo apimties (9 % per nagrinėjamąjį laikotarpį), atsižvelgiant į sumažėjusį Sąjungos suvartojimą, Kinijos importo rinkos dalis per tą patį laikotarpį šiek tiek padidėjo (0,5 %). Nagrinėjamuoju laikotarpiu rinkos dalis svyravo tarp 14,2 % ir 17,7 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Kinijos kainos nesikeitė. Jos buvo vidutiniškai mažesnės už Sąjungos gamintojų kainas ir taip pat mažesnės už importo iš kitų trečiųjų šalių kainas. |
| --- | --- |

(133)

Kaip minėta 6 konstatuojamojoje dalyje, šiuo metu taikomos antidempingo priemonės importuojamiems Kinijos kilmės VVJD. Nepaisant sumažėjusios importo apimties (9 % per nagrinėjamąjį laikotarpį), atsižvelgiant į sumažėjusį Sąjungos suvartojimą, Kinijos importo rinkos dalis per tą patį laikotarpį šiek tiek padidėjo (0,5 %). Nagrinėjamuoju laikotarpiu rinkos dalis svyravo tarp 14,2 % ir 17,7 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Kinijos kainos nesikeitė. Jos buvo vidutiniškai mažesnės už Sąjungos gamintojų kainas ir taip pat mažesnės už importo iš kitų trečiųjų šalių kainas.

| (134) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Kambodžos apimtis absoliučiaisiais skaičiais padidėjo, o rinkos dalis padidėjo 4,6 procentinio punkto – nuo 1,9 % 2014 m. iki 6,5 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Importo iš Vietnamo apimtis sumažėjo (5 %), tačiau, kaip ir Kinijos atveju, dėl sumažėjusio Sąjungos suvartojimo, rinkos dalis padidėjo (0,4 procentinio punkto). Taigi Vietnamo rinkos dalis padidėjo nuo 4,9 % 2014 m. iki 5,3 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Importo iš Vietnamo ir Kambodžos kainos buvo vidutiniškai mažesnės už Sąjungos gamintojų kainas ir taip pat mažesnės už importo iš kitų trečiųjų šalių kainas. |
| --- | --- |

(134)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Kambodžos apimtis absoliučiaisiais skaičiais padidėjo, o rinkos dalis padidėjo 4,6 procentinio punkto – nuo 1,9 % 2014 m. iki 6,5 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Importo iš Vietnamo apimtis sumažėjo (5 %), tačiau, kaip ir Kinijos atveju, dėl sumažėjusio Sąjungos suvartojimo, rinkos dalis padidėjo (0,4 procentinio punkto). Taigi Vietnamo rinkos dalis padidėjo nuo 4,9 % 2014 m. iki 5,3 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Importo iš Vietnamo ir Kambodžos kainos buvo vidutiniškai mažesnės už Sąjungos gamintojų kainas ir taip pat mažesnės už importo iš kitų trečiųjų šalių kainas.

| (135) | Galiausiai, pirmiau neminėtų likusiųjų trečiųjų šalių importo apimtys nuo 2014 m. iki PTL labai sumažėjo – 35 %. Jų rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 3,3 procentinio punkto nuo 12,9 % 2014 m. iki 9,6 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Importo iš šių šalių kainos vidutiniškai buvo daug didesnės nei Sąjungos gamintojų kainos. Jos taip pat buvo gerokai didesnės už importo iš Kinijos, Kambodžos ir Vietnamo kainas. |
| --- | --- |

(135)

Galiausiai, pirmiau neminėtų likusiųjų trečiųjų šalių importo apimtys nuo 2014 m. iki PTL labai sumažėjo – 35 %. Jų rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 3,3 procentinio punkto nuo 12,9 % 2014 m. iki 9,6 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Importo iš šių šalių kainos vidutiniškai buvo daug didesnės nei Sąjungos gamintojų kainos. Jos taip pat buvo gerokai didesnės už importo iš Kinijos, Kambodžos ir Vietnamo kainas.

4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.4.1.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| (136) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, turėjusius įtakos Sąjungos pramonės padėčiai nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(136)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, turėjusius įtakos Sąjungos pramonės padėčiai nagrinėjamuoju laikotarpiu.

| (137) | Kaip minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, nustatant galimą žalą Sąjungos pramonei taikyta atranka. |
| --- | --- |

(137)

Kaip minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, nustatant galimą žalą Sąjungos pramonei taikyta atranka.

| (138) | Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Su visa Sąjungos pramone susijusius makroekonominius rodiklius Komisija įvertino remdamasi pareiškėjo pateiktais duomenimis, sutikrintais su kelių Sąjungos gamintojų informacija, pateikta prieš inicijuojant tyrimą, ir atrinktų Sąjungos gamintojų patikrintais klausimyno atsakymais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais ir patikrintais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį. |
| --- | --- |

(138)

Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Su visa Sąjungos pramone susijusius makroekonominius rodiklius Komisija įvertino remdamasi pareiškėjo pateiktais duomenimis, sutikrintais su kelių Sąjungos gamintojų informacija, pateikta prieš inicijuojant tyrimą, ir atrinktų Sąjungos gamintojų patikrintais klausimyno atsakymais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais ir patikrintais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

| (139) | Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo. |
| --- | --- |

(139)

Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo.

| (140) | Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(140)

Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

4.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

Makroekonominiai rodikliai

c)   
  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (141) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  7 lentelė


  Sąjungos gamintojų gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis (tonomis) | 48 385 | 44 428 | 40 008 | 41 350 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 92 | 83 | 85 |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 165 181 | 165 181 | 164 003 | 150 202 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 100 | 99 | 91 |
| Pajėgumų naudojimas (%) | 29,3 | 26,9 | 24,4 | 27,5 |
| Šaltinis: prašymas atlikti peržiūrą, pareiškėjo pateikta informacija, patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(141)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7 lentelė

7 lentelė

Sąjungos gamintojų gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Sąjungos gamintojų gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

2014 m.

2015 m.

2016 m.

PTL

Gamybos apimtis (tonomis)

48 385

44 428

40 008

41 350

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

92

92

83

83

85

85

Gamybos pajėgumai (tonomis)

165 181

165 181

164 003

150 202

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

100

100

99

99

91

91

Pajėgumų naudojimas (%)

29,3

26,9

24,4

27,5

Šaltinis: prašymas atlikti peržiūrą, pareiškėjo pateikta informacija, patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (142) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis sumažėjo 15 %. Konkrečiau, 2015 m. ji pradėjo mažėti, o 2016 m. toliau mažėjo, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo. |
| --- | --- |

(142)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis sumažėjo 15 %. Konkrečiau, 2015 m. ji pradėjo mažėti, o 2016 m. toliau mažėjo, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo.

| (143) | Gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 %. Pažymima, kad vieno Sąjungos gamintojo gamybos vieta nustojo veikti ir 2017 m. rugpjūčio mėn., t. y. peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, buvo išmontuota. |
| --- | --- |

(143)

Gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 %. Pažymima, kad vieno Sąjungos gamintojo gamybos vieta nustojo veikti ir 2017 m. rugpjūčio mėn., t. y. peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, buvo išmontuota.

| (144) | Kadangi gamybos apimtis sumažėjo labiau nei gamybos pajėgumas, pajėgumų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 1,8 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(144)

Kadangi gamybos apimtis sumažėjo labiau nei gamybos pajėgumas, pajėgumų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 1,8 procentinio punkto.

d)   
  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (145) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  8 lentelė


  Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo Sąjungoje apimtis (tonomis) | 37 535 | 33 228 | 32 882 | 31 165 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 89 | 88 | 83 |
| Rinkos dalis (%) | 62,7 | 65,0 | 58,0 | 59,3 |
| Šaltinis: prašymas atlikti peržiūrą, pareiškėjo pateikta informacija, patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(145)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

8 lentelė

8 lentelė

Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2014 m.

2015 m.

2016 m.

PTL

Pardavimo Sąjungoje apimtis (tonomis)

37 535

33 228

32 882

31 165

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

89

89

88

88

83

83

Rinkos dalis (%)

62,7

65,0

58,0

59,3

Šaltinis: prašymas atlikti peržiūrą, pareiškėjo pateikta informacija, patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (146) | Visas Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 17 %, t. y. šiek tiek spartesniu tempu nei suvartojimas tuo pačiu laikotarpiu (– 12 %). Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 3,4 procentinio punkto. Kasmet Sąjungos pramonės pardavimo apimtis iš esmės mažėjo nuo 2014 m. iki 2015 m. (11 %), 2016 m. išliko palyginti stabili, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu – sumažėjo dar 6 %. Todėl rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo, t. y. padidėjo 2,3 procentinio punkto 2015 m., 2016 m. sumažėjo 7 procentiniais punktais, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vėl padidėjo 1,3 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(146)

Visas Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 17 %, t. y. šiek tiek spartesniu tempu nei suvartojimas tuo pačiu laikotarpiu (– 12 %). Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 3,4 procentinio punkto. Kasmet Sąjungos pramonės pardavimo apimtis iš esmės mažėjo nuo 2014 m. iki 2015 m. (11 %), 2016 m. išliko palyginti stabili, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu – sumažėjo dar 6 %. Todėl rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo, t. y. padidėjo 2,3 procentinio punkto 2015 m., 2016 m. sumažėjo 7 procentiniais punktais, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vėl padidėjo 1,3 procentinio punkto.

e)   
  Augimas

Augimas

| (147) | Nuo 2014 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio Sąjungos suvartojimas sumažėjo 12 %. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 17 %, ir tai nulėmė 3,4 procentinio punkto rinkos dalies sumažėjimą. |
| --- | --- |

(147)

Nuo 2014 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio Sąjungos suvartojimas sumažėjo 12 %. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 17 %, ir tai nulėmė 3,4 procentinio punkto rinkos dalies sumažėjimą.

f)   
  Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

| (148) | Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9 lentelė


  Sąjungos gamintojų užimtumas ir našumas | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 1 312 | 1 314 | 1 250 | 924 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 100 | 95 | 70 |
| Našumas (tonomis darbuotojui) | 37 | 34 | 32 | 45 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 92 | 87 | 121 |
| Šaltinis: prašymas atlikti peržiūrą, pareiškėjo pateikta informacija, patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(148)

Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9 lentelė

9 lentelė

Sąjungos gamintojų užimtumas ir našumas

Sąjungos gamintojų užimtumas ir našumas

2014 m.

2015 m.

2016 m.

PTL

Darbuotojų skaičius

1 312

1 314

1 250

924

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

100

100

95

95

70

70

Našumas (tonomis darbuotojui)

37

34

32

45

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

92

92

87

87

121

121

Šaltinis: prašymas atlikti peržiūrą, pareiškėjo pateikta informacija, patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (149) | Nagrinėjamu laikotarpiu užimtumas Sąjungos pramonėje sumažėjo 30 %. Užimtumas labai sumažėjo 2017 m. iš dalies dėl vieno Sąjungos gamintojo gamybos vietos uždarymo. |
| --- | --- |

(149)

Nagrinėjamu laikotarpiu užimtumas Sąjungos pramonėje sumažėjo 30 %. Užimtumas labai sumažėjo 2017 m. iš dalies dėl vieno Sąjungos gamintojo gamybos vietos uždarymo.

| (150) | Dėl gamybos sumažėjimo ir dar didesnio užimtumo sumažėjimo (atitinkamai 14 % ir 30 % per nagrinėjamąjį laikotarpį) našumas per tą patį laikotarpį padidėjo 21 %. |
| --- | --- |

(150)

Dėl gamybos sumažėjimo ir dar didesnio užimtumo sumažėjimo (atitinkamai 14 % ir 30 % per nagrinėjamąjį laikotarpį) našumas per tą patį laikotarpį padidėjo 21 %.

g)   
  Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

| (151) | Rusijai nustatytas dempingo skirtumas, susijęs su VVJD importu iš Rusijos į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, gerokai viršijo de minimis lygį. Tuo pačiu metu importo iš Rusijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu lygis buvo labai nedidelis ir sudarė tik 0,9 % Sąjungos suvartojimo. Todėl faktinio dempingo iš Rusijos skirtumo dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo gana nedidelis. |
| --- | --- |

(151)

Rusijai nustatytas dempingo skirtumas, susijęs su VVJD importu iš Rusijos į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, gerokai viršijo de minimis lygį. Tuo pačiu metu importo iš Rusijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu lygis buvo labai nedidelis ir sudarė tik 0,9 % Sąjungos suvartojimo. Todėl faktinio dempingo iš Rusijos skirtumo dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo gana nedidelis.

| (152) | Kaip paaiškinta 118 ir 121 konstatuojamosiose dalyse, nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Malaizijos ir Korėjos buvo nedidelis. Todėl nebuvo įmanoma patvirtinti, kad dempingas iš šių dviejų šalių buvo vykdomas. Todėl šiame tyrime pirmiausia nagrinėta dempingo pasikartojimo tikimybė, jei antidempingo priemonės būtų panaikintos. |
| --- | --- |

(152)

Kaip paaiškinta 118 ir 121 konstatuojamosiose dalyse, nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Malaizijos ir Korėjos buvo nedidelis. Todėl nebuvo įmanoma patvirtinti, kad dempingas iš šių dviejų šalių buvo vykdomas. Todėl šiame tyrime pirmiausia nagrinėta dempingo pasikartojimo tikimybė, jei antidempingo priemonės būtų panaikintos.

4.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

Mikroekonominiai rodikliai

a)   
  Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

| (153) | Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  10 lentelė


  Vidutinės pardavimo Sąjungoje kainos ir vieneto sąnaudos | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina (EUR už toną) | 2 784 | 2 865 | 2 628 | 2 552 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 103 | 94 | 92 |
| Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną) | 3 175 | 3 303 | 3 185 | 2 999 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 104 | 100 | 94 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(153)

Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10 lentelė

10 lentelė

Vidutinės pardavimo Sąjungoje kainos ir vieneto sąnaudos

Vidutinės pardavimo Sąjungoje kainos ir vieneto sąnaudos

2014 m.

2015 m.

2016 m.

PTL

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina (EUR už toną)

2 784

2 865

2 628

2 552

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

103

103

94

94

92

92

Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)

3 175

3 303

3 185

2 999

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

104

104

100

100

94

94

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (154) | Sąjungos pramonės vidutinė vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina sumažėjo 8 % ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu siekė 2 553 EUR už toną. Sąjungos pramonė turėjo sumažinti savo kainas, kad atspindėtų bendrą pardavimo kainų VVJD rinkoje sumažėjimą dėl mažėjančios paklausos. |
| --- | --- |

(154)

Sąjungos pramonės vidutinė vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina sumažėjo 8 % ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu siekė 2 553 EUR už toną. Sąjungos pramonė turėjo sumažinti savo kainas, kad atspindėtų bendrą pardavimo kainų VVJD rinkoje sumažėjimą dėl mažėjančios paklausos.

| (155) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos sumažėjo mažiau, t. y. 6 %. Pagrindinis veiksnys, turėjęs poveikio vieneto gamybos sąnaudų mažėjimui, buvo sumažėjusi žaliavų kaina. |
| --- | --- |

(155)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos sumažėjo mažiau, t. y. 6 %. Pagrindinis veiksnys, turėjęs poveikio vieneto gamybos sąnaudų mažėjimui, buvo sumažėjusi žaliavų kaina.

b)   
  Darbo sąnaudos

Darbo sąnaudos

| (156) | Vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  11 lentelė


  Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR darbuotojui) | 55 163 | 54 443 | 53 850 | 54 988 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 99 | 98 | 100 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(156)

Vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

11 lentelė

11 lentelė

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

2014 m.

2015 m.

2016 m.

PTL

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR darbuotojui)

55 163

54 443

53 850

54 988

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

99

99

98

98

100

100

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (157) | Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito. |
| --- | --- |

(157)

Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito.

c)   
  Atsargos

Atsargos

| (158) | Atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  12 lentelė


  Atsargos | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos | 5 857 | 6 213 | 7 495 | 7 098 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | 100 | 106 | 128 | 121 |
| Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi (%) | 23 | 28 | 38 | 32 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(158)

Atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

12 lentelė

12 lentelė

Atsargos

Atsargos

2014 m.

2015 m.

2016 m.

PTL

Laikotarpio pabaigos atsargos

5 857

6 213

7 495

7 098

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

100

100

106

106

128

128

121

121

Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi (%)

23

28

38

32

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (159) | Atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 21 %. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu atsargų lygis sudarė apie 32 % jų gamybos. |
| --- | --- |

(159)

Atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 21 %. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu atsargų lygis sudarė apie 32 % jų gamybos.

d)   
  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (160) | Pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  13 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | – 12,3 | – 13,3 | – 17,5 | – 14,9 |
| Pinigų srautas (EUR) | – 3 572 396 | – 3 040 537 | -2 134 815 | 1 100 439 |
| Indeksas (2014 m. = 100) | – 100 | – 85 | – 60 | 31 |
| Investicijos (EUR) | 2 606 076 | 1 644 753 | 1 691 602 | 3 550 772 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 63 | 65 | 136 |
| Investicijų grąža (%) | – 20,0 | – 20,3 | – 25,7 | – 18,5 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(160)

Pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

13 lentelė

13 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

– 12,3

– 13,3

– 17,5

– 14,9

Pinigų srautas (EUR)

– 3 572 396

– 3 040 537

-2 134 815

1 100 439

Indeksas (2014 m. = 100)

Indeksas (2014 m. = 100)

– 100

– 100

– 85

– 85

– 60

– 60

31

31

Investicijos (EUR)

2 606 076

1 644 753

1 691 602

3 550 772

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

63

63

65

65

136

136

Investicijų grąža (%)

– 20,0

– 20,3

– 25,7

– 18,5

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (161) | Komisija Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Sąjungos pramonės nuostoliai padidėjo nuo – 12,3 % 2014 m. iki – 14,9 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, t. y. padidėjo 2,6 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(161)

Komisija Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Sąjungos pramonės nuostoliai padidėjo nuo – 12,3 % 2014 m. iki – 14,9 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, t. y. padidėjo 2,6 procentinio punkto.

| (162) | Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojo gebėjimas pačiam finansuoti savo veiklą. Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas padidėjo ir tapo teigiamas. Jį iš esmės paveikė iš eksporto pardavimo gautas pelnas. Šis pardavimas eksportui sudarė 32 % visų nesusijusių atrinktų gamintojų pardavimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir sudarė sąlygas atrinktiems Sąjungos gamintojams nagrinėjamuoju laikotarpiu priartėti prie lūžio taško. |
| --- | --- |

(162)

Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojo gebėjimas pačiam finansuoti savo veiklą. Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas padidėjo ir tapo teigiamas. Jį iš esmės paveikė iš eksporto pardavimo gautas pelnas. Šis pardavimas eksportui sudarė 32 % visų nesusijusių atrinktų gamintojų pardavimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir sudarė sąlygas atrinktiems Sąjungos gamintojams nagrinėjamuoju laikotarpiu priartėti prie lūžio taško.

| (163) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu metinis Sąjungos pramonės investicijų į peržiūrimąjį produktą srautas padidėjo nuo 2,6 mln. EUR 2014 m. iki 3,6 mln. EUR peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Investicijos buvo būtinos Sąjungos gamintojams, kad būtų galima išlaikyti Sąjungos gamybą, daugiausia atliekant senų mašinų techninę priežiūrą ir pakeičiant jas naujomis, ir jos turėtų būti vertinamos kaip Sąjungos pramonės restruktūrizavimo proceso dalis. |
| --- | --- |

(163)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu metinis Sąjungos pramonės investicijų į peržiūrimąjį produktą srautas padidėjo nuo 2,6 mln. EUR 2014 m. iki 3,6 mln. EUR peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Investicijos buvo būtinos Sąjungos gamintojams, kad būtų galima išlaikyti Sąjungos gamybą, daugiausia atliekant senų mašinų techninę priežiūrą ir pakeičiant jas naujomis, ir jos turėtų būti vertinamos kaip Sąjungos pramonės restruktūrizavimo proceso dalis.

| (164) | Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Investicijų grąža iš panašaus produkto gamybos ir pardavimo svyravo ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė – 18,5 %. |
| --- | --- |

(164)

Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Investicijų grąža iš panašaus produkto gamybos ir pardavimo svyravo ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė – 18,5 %.

4.4.4.   Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties

Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties

| (165) | Per tyrimą nustatyta, kad nepaisant galiojančių priemonių daugumos žalos rodiklių raida buvo neigiama ir Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis per nagrinėjamąjį laikotarpį blogėjo. |
| --- | --- |

(165)

Per tyrimą nustatyta, kad nepaisant galiojančių priemonių daugumos žalos rodiklių raida buvo neigiama ir Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis per nagrinėjamąjį laikotarpį blogėjo.

| (166) | Atsižvelgiant į minėtus pokyčius galima daryti išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala. |
| --- | --- |

(166)

Atsižvelgiant į minėtus pokyčius galima daryti išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala.

| (167) | Neigiamą Sąjungos pramonės raidą iš esmės galima paaiškinti sumažėjusiu vartojimu, kuris nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 12 %, o importas iš kitų trečiųjų šalių, daugiausia Kinijos, Kambodžos ir Vietnamo, sudarė 67 % viso importo į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, kad importuotojai / naudotojai nebendradarbiavo ir kad Eurostato turimi duomenys nesuskirstyti pagal skirtingas produkto rūšis, nebuvo galima atlikti prasmingo kainų palyginimo pagal produkto rūšis ir nebuvo galima aiškiai nustatyti importo iš šių trečiųjų šalių poveikio. |
| --- | --- |

(167)

Neigiamą Sąjungos pramonės raidą iš esmės galima paaiškinti sumažėjusiu vartojimu, kuris nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 12 %, o importas iš kitų trečiųjų šalių, daugiausia Kinijos, Kambodžos ir Vietnamo, sudarė 67 % viso importo į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, kad importuotojai / naudotojai nebendradarbiavo ir kad Eurostato turimi duomenys nesuskirstyti pagal skirtingas produkto rūšis, nebuvo galima atlikti prasmingo kainų palyginimo pagal produkto rūšis ir nebuvo galima aiškiai nustatyti importo iš šių trečiųjų šalių poveikio.

4.4.5.   Išvada

Išvada

| (168) | 166 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą. Komisija 167 konstatuojamojoje dalyje taip pat padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastis negalėjo būti importas iš Malaizijos, Korėjos ir Rusijos dėl labai riboto jo kiekio. |
| --- | --- |

(168)

166 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą. Komisija 167 konstatuojamojoje dalyje taip pat padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastis negalėjo būti importas iš Malaizijos, Korėjos ir Rusijos dėl labai riboto jo kiekio.

| (169) | Šiuo atžvilgiu Komisija taip pat išnagrinėjo, ar yra tikimybė, kad žala, kurią iš pradžių darė importas dempingo kaina iš Malaizijos, Korėjos ir Rusijos, pasikartos, jei priemonės būtų panaikintos. |
| --- | --- |

(169)

Šiuo atžvilgiu Komisija taip pat išnagrinėjo, ar yra tikimybė, kad žala, kurią iš pradžių darė importas dempingo kaina iš Malaizijos, Korėjos ir Rusijos, pasikartos, jei priemonės būtų panaikintos.

4.5.   Žalos pasikartojimo tikimybė

Žalos pasikartojimo tikimybė

4.5.1.   Preliminari pastaba

Preliminari pastaba

| (170) | Siekiant nustatyti žalos pasikartojimo tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos, analizuoti šie veiksniai: a) gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Malaizijoje, Korėjoje ir Rusijoje, b) galimas importo iš šių šalių kainų lygis, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. ir jų poveikis Sąjungos pramonės padėčiai, c) prekybos ribojamųjų priemonių taikymas kitose trečiosiose šalyse VVJD eksportui iš Malaizijos, Korėjos ir Rusijos. |
| --- | --- |

(170)

Siekiant nustatyti žalos pasikartojimo tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos, analizuoti šie veiksniai: a) gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Malaizijoje, Korėjoje ir Rusijoje, b) galimas importo iš šių šalių kainų lygis, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. ir jų poveikis Sąjungos pramonės padėčiai, c) prekybos ribojamųjų priemonių taikymas kitose trečiosiose šalyse VVJD eksportui iš Malaizijos, Korėjos ir Rusijos.

| (171) | Atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys gamintojai visiškai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados buvo pagrįstos turimais faktais. Šiuo atžvilgiu buvo remiamasi prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija, Eurostato (TARIC lygmens) ir JAV prekybos statistiniais duomenimis. |
| --- | --- |

(171)

Atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys gamintojai visiškai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados buvo pagrįstos turimais faktais. Šiuo atžvilgiu buvo remiamasi prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija, Eurostato (TARIC lygmens) ir JAV prekybos statistiniais duomenimis.

a)   
  Gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Malaizijoje, Korėjoje ir Rusijoje

Gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Malaizijoje, Korėjoje ir Rusijoje

| (172) | Kaip nurodyta 70, 88 ir 102 konstatuojamosiose dalyse, apskaičiuota, kad nepanaudoti pajėgumai Rusijoje, Malaizijoje ir Korėjoje per PTL sudarė maždaug 251 000 tonų, o tai daugiau nei keturiais kartais viršija Sąjungos suvartojimą tuo pačiu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(172)

Kaip nurodyta 70, 88 ir 102 konstatuojamosiose dalyse, apskaičiuota, kad nepanaudoti pajėgumai Rusijoje, Malaizijoje ir Korėjoje per PTL sudarė maždaug 251 000 tonų, o tai daugiau nei keturiais kartais viršija Sąjungos suvartojimą tuo pačiu laikotarpiu.

| (173) | Be to, nenustatyta faktų, kurie rodytų, kad artimiausioje ateityje VVJD paklausa Malaizijos, Korėjos ar Rusijos vidaus rinkoje arba bet kurios trečiosios šalies rinkoje pastebimai padidės. Atsižvelgdama į VVJD suvartojimo Sąjungoje sumažėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu Komisija padarė išvadą, kad paklausa Malaizijos, Korėjos ar Rusijos vidaus rinkoje ar kitų trečiųjų šalių rinkose neabsorbuotų turimų nepanaudotų pajėgumų. |
| --- | --- |

(173)

Be to, nenustatyta faktų, kurie rodytų, kad artimiausioje ateityje VVJD paklausa Malaizijos, Korėjos ar Rusijos vidaus rinkoje arba bet kurios trečiosios šalies rinkoje pastebimai padidės. Atsižvelgdama į VVJD suvartojimo Sąjungoje sumažėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu Komisija padarė išvadą, kad paklausa Malaizijos, Korėjos ar Rusijos vidaus rinkoje ar kitų trečiųjų šalių rinkose neabsorbuotų turimų nepanaudotų pajėgumų.

b)   
  Galimas importo iš Malaizijos, Korėjos ir Rusijos kainų lygis

Galimas importo iš Malaizijos, Korėjos ir Rusijos kainų lygis

| (174) | Malaizijos, Korėjos ir Rusijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo. Be to, atsižvelgiant į labai nedidelį iš Malaizijos ir Korėjos į Sąjungą importuotą kiekį, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu šioms šalims nebuvo galima nustatyti patikimų importo kainų. |
| --- | --- |

(174)

Malaizijos, Korėjos ir Rusijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo. Be to, atsižvelgiant į labai nedidelį iš Malaizijos ir Korėjos į Sąjungą importuotą kiekį, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu šioms šalims nebuvo galima nustatyti patikimų importo kainų.

| (175) | Tokiomis aplinkybėmis ir laikantis per paskutinę antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Malaizijos ir Korėjos kilmės produktams, galiojimo termino peržiūrą taikytos metodikos, Korėjos ir Malaizijos eksporto į JAV kainos buvo naudojamos kaip pakaitinis rodiklis nustatant tikėtiną importo iš Malaizijos ir Korėjos kainų lygį, jei priemonės būtų panaikintos. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad Korėjos ir Malaizijos importo į JAV apimtis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė 63 % Sąjungos suvartojimo. Be to, kaip nurodyta 96 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad JAV rinka yra panaši į Sąjungos rinką. Tuo remdamasi Komisija apskaičiavo priverstinio kainų mažinimo skirtumus, išskyrus antidempingo muitus, dėl tokio importo į JAV. Atlikus skaičiavimus paaiškėjo, kad dėl importo iš Malaizijos ir Korėjos kainų Sąjungos pardavimo kainos veikiausiai būtų priverstinai sumažintos atitinkamai 53 % ir 20 %. |
| --- | --- |

(175)

Tokiomis aplinkybėmis ir laikantis per paskutinę antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Malaizijos ir Korėjos kilmės produktams, galiojimo termino peržiūrą taikytos metodikos, Korėjos ir Malaizijos eksporto į JAV kainos buvo naudojamos kaip pakaitinis rodiklis nustatant tikėtiną importo iš Malaizijos ir Korėjos kainų lygį, jei priemonės būtų panaikintos. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad Korėjos ir Malaizijos importo į JAV apimtis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė 63 % Sąjungos suvartojimo. Be to, kaip nurodyta 96 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad JAV rinka yra panaši į Sąjungos rinką. Tuo remdamasi Komisija apskaičiavo priverstinio kainų mažinimo skirtumus, išskyrus antidempingo muitus, dėl tokio importo į JAV. Atlikus skaičiavimus paaiškėjo, kad dėl importo iš Malaizijos ir Korėjos kainų Sąjungos pardavimo kainos veikiausiai būtų priverstinai sumažintos atitinkamai 53 % ir 20 %.

| (176) | Kalbant apie Rusiją, nors importo į Sąjungą apimtis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo nedidelė, manyta, kad ji buvo pakankama, kad būtų galima teisingai įvertinti būsimas kainų tendencijas, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Tuo remiantis, atlikus skaičiavimus be antidempingo muitų, nustatyta, kad dėl importo iš Rusijos kainų Sąjungos pardavimo kainos veikiausiai būtų priverstinai sumažintos 59 %. |
| --- | --- |

(176)

Kalbant apie Rusiją, nors importo į Sąjungą apimtis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo nedidelė, manyta, kad ji buvo pakankama, kad būtų galima teisingai įvertinti būsimas kainų tendencijas, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Tuo remiantis, atlikus skaičiavimus be antidempingo muitų, nustatyta, kad dėl importo iš Rusijos kainų Sąjungos pardavimo kainos veikiausiai būtų priverstinai sumažintos 59 %.

| (177) | Todėl, jei priemonės būtų panaikintos, Sąjungos pramonei būtų daromas didelis kainų spaudimas dėl importo iš Malaizijos, Korėjos ir Rusijos, o tai dar labiau pablogintų jos ekonominę padėtį. |
| --- | --- |

(177)

Todėl, jei priemonės būtų panaikintos, Sąjungos pramonei būtų daromas didelis kainų spaudimas dėl importo iš Malaizijos, Korėjos ir Rusijos, o tai dar labiau pablogintų jos ekonominę padėtį.

c)   
  Prekybos ribojimo priemonės iš Malaizijos, Korėjos ir Rusijos eksportuojamiems produktams ir Sąjungos rinkos patrauklumas

Prekybos ribojimo priemonės iš Malaizijos, Korėjos ir Rusijos eksportuojamiems produktams ir Sąjungos rinkos patrauklumas

| (178) | Kaip nurodyta 90 konstatuojamojoje dalyje, 2018 m. kovo mėn. Japonija nustatė galutinius antidempingo muitus Korėjos VVJD importui. Be to, kaip nurodyta 98 konstatuojamojoje dalyje, VVJD importui JAV taikomų antidempingo priemonių taikymas nuo 2018 m. liepos mėn. buvo išplėstas Malaizijai. Tai reiškia, kad galimybė patekti į trečiąsias dideles eksporto rinkas Korėjos ir Malaizijos eksportuojantiems gamintojams yra ribojama, ir, atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos rinka yra patraukli Korėjos ir Malaizijos eksportuotojams, kaip nurodyta 3.4.2.3 ir 3.5.2.3 skirsniuose, taip pat į Sąjungos rinkos artumą 3.3.1.6 skirsnyje nurodytiems Rusijos eksportuotojams, yra didelė tikimybė, kad šie eksportuojantys gamintojai (vėl) nukreips savo importuojamą peržiūrimąjį produktą į Sąjungos rinką. |
| --- | --- |

(178)

Kaip nurodyta 90 konstatuojamojoje dalyje, 2018 m. kovo mėn. Japonija nustatė galutinius antidempingo muitus Korėjos VVJD importui. Be to, kaip nurodyta 98 konstatuojamojoje dalyje, VVJD importui JAV taikomų antidempingo priemonių taikymas nuo 2018 m. liepos mėn. buvo išplėstas Malaizijai. Tai reiškia, kad galimybė patekti į trečiąsias dideles eksporto rinkas Korėjos ir Malaizijos eksportuojantiems gamintojams yra ribojama, ir, atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos rinka yra patraukli Korėjos ir Malaizijos eksportuotojams, kaip nurodyta 3.4.2.3 ir 3.5.2.3 skirsniuose, taip pat į Sąjungos rinkos artumą 3.3.1.6 skirsnyje nurodytiems Rusijos eksportuotojams, yra didelė tikimybė, kad šie eksportuojantys gamintojai (vėl) nukreips savo importuojamą peržiūrimąjį produktą į Sąjungos rinką.

4.5.2.   Poveikis Sąjungos pramonei

Poveikis Sąjungos pramonei

| (179) | Galima pagrįstai tikėtis, kad, jei priemonės būtų panaikintos, dėl 3.3.1.6, 3.4.2.3 ir 3.5.2.3 skirsniuose aprašyto Sąjungos rinkos patrauklumo bent dalis šių nepanaudotų pajėgumų veikiausiai bus (vėl) nukreipta į Sąjungos rinką. |
| --- | --- |

(179)

Galima pagrįstai tikėtis, kad, jei priemonės būtų panaikintos, dėl 3.3.1.6, 3.4.2.3 ir 3.5.2.3 skirsniuose aprašyto Sąjungos rinkos patrauklumo bent dalis šių nepanaudotų pajėgumų veikiausiai bus (vėl) nukreipta į Sąjungos rinką.

| (180) | 76, 92 ir 107 konstatuojamosiose dalyse padaryta išvada, kad tikėtina, jog eksportuojantys Malaizijos, Korėjos ir Rusijos gamintojai eksportuos didelius peržiūrimojo produkto kiekius į Sąjungą, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, ir tikėtina, kad šis eksportas bus vykdomas dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(180)

76, 92 ir 107 konstatuojamosiose dalyse padaryta išvada, kad tikėtina, jog eksportuojantys Malaizijos, Korėjos ir Rusijos gamintojai eksportuos didelius peržiūrimojo produkto kiekius į Sąjungą, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, ir tikėtina, kad šis eksportas bus vykdomas dempingo kainomis.

| (181) | Kalbant apie apimtį ir atsižvelgiant į didelius nepanaudotus pajėgumus, labai tikėtina, kad eksportuojantys Malaizijos, Korėjos ir Rusijos gamintojai vėl atnaujins savo importą į Sąjungą ir užims tam tikrą Sąjungos rinkos dalį. Atsižvelgiant į dabartinę mažėjančio suvartojimo tendenciją, numatoma, kad užimama rinkos dalis bus dar didesnė. Pagal šį scenarijų Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir užimama rinkos dalis staiga sumažėtų. Dėl to taip pat dar labiau sumažėtų pajėgumų naudojimo koeficientas, kuris jau yra labai žemas, ir dar labiau padidėtų nuostoliai. |
| --- | --- |

(181)

Kalbant apie apimtį ir atsižvelgiant į didelius nepanaudotus pajėgumus, labai tikėtina, kad eksportuojantys Malaizijos, Korėjos ir Rusijos gamintojai vėl atnaujins savo importą į Sąjungą ir užims tam tikrą Sąjungos rinkos dalį. Atsižvelgiant į dabartinę mažėjančio suvartojimo tendenciją, numatoma, kad užimama rinkos dalis bus dar didesnė. Pagal šį scenarijų Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir užimama rinkos dalis staiga sumažėtų. Dėl to taip pat dar labiau sumažėtų pajėgumų naudojimo koeficientas, kuris jau yra labai žemas, ir dar labiau padidėtų nuostoliai.

| (182) | Be to, atsižvelgiant į jau ir taip neigiamą Sąjungos pramonės pelno dydį, Sąjungos gamintojai negalės toliau mažinti savo kainų, kad jos atitiktų importo kainas, ir išlaikyti pardavimo Sąjungoje apimties. Sumažėjus kainų lygiui Sąjungos pramonės padėtis iš karto dar labiau pablogėtų, nes peržiūros tiriamuoju laikotarpiu jai jau buvo padaryta materialinė žala, dėl kurios labai tikėtina, kad visai Sąjungos pramonei kils pavojus, susijęs su gamybos vietų sumažinimu arba net uždarymu. |
| --- | --- |

(182)

Be to, atsižvelgiant į jau ir taip neigiamą Sąjungos pramonės pelno dydį, Sąjungos gamintojai negalės toliau mažinti savo kainų, kad jos atitiktų importo kainas, ir išlaikyti pardavimo Sąjungoje apimties. Sumažėjus kainų lygiui Sąjungos pramonės padėtis iš karto dar labiau pablogėtų, nes peržiūros tiriamuoju laikotarpiu jai jau buvo padaryta materialinė žala, dėl kurios labai tikėtina, kad visai Sąjungos pramonei kils pavojus, susijęs su gamybos vietų sumažinimu arba net uždarymu.

| (183) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad yra didelė tikimybė, kad dėl importo iš Malaizijos, Korėjos ir Rusijos dempingo kaina padaryta žala pasikartos, jei priemonės būtų panaikintos. |
| --- | --- |

(183)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad yra didelė tikimybė, kad dėl importo iš Malaizijos, Korėjos ir Rusijos dempingo kaina padaryta žala pasikartos, jei priemonės būtų panaikintos.

| (184) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo Rusijos Vyriausybė teigė, kad nėra priežastinio ryšio tarp Rusijos importo ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos. Šis teiginys neatsižvelgia į 170–183 konstatuojamosiose dalyse išvardytų elementų ir išvadų analizę, kuri rodo didelę importo iš Malaizijos, Korėjos ir Rusijos žalos pasikartojimo tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos, ir dėl to buvo atmestas. Todėl 183 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados tebegalioja. |
| --- | --- |

(184)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo Rusijos Vyriausybė teigė, kad nėra priežastinio ryšio tarp Rusijos importo ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos. Šis teiginys neatsižvelgia į 170–183 konstatuojamosiose dalyse išvardytų elementų ir išvadų analizę, kuri rodo didelę importo iš Malaizijos, Korėjos ir Rusijos žalos pasikartojimo tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos, ir dėl to buvo atmestas. Todėl 183 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados tebegalioja.

5.   SĄJUNGOS INTERESAI

SĄJUNGOS INTERESAI

| (185) | Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau Malaizijai, Korėjai ir Rusijai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus. |
| --- | --- |

(185)

Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau Malaizijai, Korėjai ir Rusijai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus.

| (186) | Primenama, kad atliekant pradinius tyrimus laikyta, kad priemonių priėmimas neprieštarauja Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(186)

Primenama, kad atliekant pradinius tyrimus laikyta, kad priemonių priėmimas neprieštarauja Sąjungos interesams.

| (187) | Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė reikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(187)

Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė reikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

| (188) | Tuo remdamasi Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvadų dėl dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad toliau taikant galiojančias priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(188)

Tuo remdamasi Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvadų dėl dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad toliau taikant galiojančias priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.

5.1.   Sąjungos pramonės interesai

Sąjungos pramonės interesai

| (189) | Kaip nurodyta 166 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip patvirtino neigiamos daugumos žalos rodiklių tendencijos. Tuo pačiu 183 konstatuojamojoje dalyje taip pat padaryta išvada, kad, jei būtų leista nebetaikyti antidempingo priemonių Malaizijai, Korėjai ir Rusijai, Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai dar labiau pablogėtų. |
| --- | --- |

(189)

Kaip nurodyta 166 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip patvirtino neigiamos daugumos žalos rodiklių tendencijos. Tuo pačiu 183 konstatuojamojoje dalyje taip pat padaryta išvada, kad, jei būtų leista nebetaikyti antidempingo priemonių Malaizijai, Korėjai ir Rusijai, Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai dar labiau pablogėtų.

| (190) | Apskritai, nepaisant Sąjungos pramonės, kuriai daromas žalingas poveikis, padėties Sąjungos rinkoje, Komisija laikėsi nuomonės, kad pramonė tebėra gyvybinga. Tai buvo grindžiama tuo, kad, kaip minėta 162 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės pardavimas eksportui sudaro didelę pardavimo apimties dalį ir sudarė sąlygas Sąjungos pramonei nagrinėjamuoju laikotarpiu priartėti prie lūžio taško. Vis dėlto Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo lygis vis dar yra žemas ir bandymai pagerinti savo ekonominę padėtį vis dar yra labai prasti – nuolat investuojama siekiant sudaryti sąlygas restruktūrizavimo procesui. |
| --- | --- |

(190)

Apskritai, nepaisant Sąjungos pramonės, kuriai daromas žalingas poveikis, padėties Sąjungos rinkoje, Komisija laikėsi nuomonės, kad pramonė tebėra gyvybinga. Tai buvo grindžiama tuo, kad, kaip minėta 162 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės pardavimas eksportui sudaro didelę pardavimo apimties dalį ir sudarė sąlygas Sąjungos pramonei nagrinėjamuoju laikotarpiu priartėti prie lūžio taško. Vis dėlto Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo lygis vis dar yra žemas ir bandymai pagerinti savo ekonominę padėtį vis dar yra labai prasti – nuolat investuojama siekiant sudaryti sąlygas restruktūrizavimo procesui.

| (191) | Bet koks tolesnis padėties blogėjimas turėtų poveikį bendrai Sąjungos padėčiai, nes sumažėtų gamybos vietų Sąjungoje skaičius arba jos net galutinai būtų uždarytos. Todėl galima daryti išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas Malaizijai, Korėjai ir Rusijai atitiktų Sąjungos pramonės interesus. |
| --- | --- |

(191)

Bet koks tolesnis padėties blogėjimas turėtų poveikį bendrai Sąjungos padėčiai, nes sumažėtų gamybos vietų Sąjungoje skaičius arba jos net galutinai būtų uždarytos. Todėl galima daryti išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas Malaizijai, Korėjai ir Rusijai atitiktų Sąjungos pramonės interesus.

5.2.   Importuotojų, prekiautojų ir naudotojų interesai

Importuotojų, prekiautojų ir naudotojų interesai

| (192) | Inicijuojant šį tyrimą susisiekta su šešiasdešimt vienu importuotoju ir naudotoju ir jie buvo paraginti bendradarbiauti. Tačiau atliekant šį tyrimą nė vienas iš jų nebendradarbiavo. Primenama, kad atliekant ankstesnį VVJD tyrimą nustatyta, kad antidempingo priemonių nustatymas veikiausiai neturėtų didelio neigiamo poveikio Sąjungos importuotojų ir naudotojų padėčiai. |
| --- | --- |

(192)

Inicijuojant šį tyrimą susisiekta su šešiasdešimt vienu importuotoju ir naudotoju ir jie buvo paraginti bendradarbiauti. Tačiau atliekant šį tyrimą nė vienas iš jų nebendradarbiavo. Primenama, kad atliekant ankstesnį VVJD tyrimą nustatyta, kad antidempingo priemonių nustatymas veikiausiai neturėtų didelio neigiamo poveikio Sąjungos importuotojų ir naudotojų padėčiai.

| (193) | Naudotojai nepateikė jokios įrodančios informacijos, kad būtų kilę sunkumų rasti kitų šaltinių, be to, atliekant tyrimą tokios informacijos taip pat negauta. |
| --- | --- |

(193)

Naudotojai nepateikė jokios įrodančios informacijos, kad būtų kilę sunkumų rasti kitų šaltinių, be to, atliekant tyrimą tokios informacijos taip pat negauta.

| (194) | Atliekant ankstesnius tyrimus, išnagrinėjus Sąjungos interesus, nenustatyta jokio neigiamo priemonių poveikio importuotojams ir naudotojams, kurie galėjo perkelti kainos padidėjimą. Atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą nerasta jokių faktų, kurie prieštarautų minėtai išvadai. VVJD naudotojai daugiausia yra naftos chemijos pramonės šakos bei su statybų sektoriumi susijusios pramonės šakos. Peržiūrimasis produktas naudojamas vamzdžiams arba vamzdeliams sujungti. Nors su vamzdžiais ir vamzdeliais susijusios išlaidos sudaro didesnę projektų bendrų išlaidų dalį, VVJD apskritai sudaro tik nedidelę bendrų išlaidų dalį. |
| --- | --- |

(194)

Atliekant ankstesnius tyrimus, išnagrinėjus Sąjungos interesus, nenustatyta jokio neigiamo priemonių poveikio importuotojams ir naudotojams, kurie galėjo perkelti kainos padidėjimą. Atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą nerasta jokių faktų, kurie prieštarautų minėtai išvadai. VVJD naudotojai daugiausia yra naftos chemijos pramonės šakos bei su statybų sektoriumi susijusios pramonės šakos. Peržiūrimasis produktas naudojamas vamzdžiams arba vamzdeliams sujungti. Nors su vamzdžiais ir vamzdeliais susijusios išlaidos sudaro didesnę projektų bendrų išlaidų dalį, VVJD apskritai sudaro tik nedidelę bendrų išlaidų dalį.

| (195) | Be to, atsižvelgiant į tai, kad priemonės Turkijai buvo panaikintos, apie 60 % VVJD galėtų būti importuojama į Sąjungą be antidempingo muitų, todėl būtų išsaugotas pagrįstas tiekėjų pasirinkimas. |
| --- | --- |

(195)

Be to, atsižvelgiant į tai, kad priemonės Turkijai buvo panaikintos, apie 60 % VVJD galėtų būti importuojama į Sąjungą be antidempingo muitų, todėl būtų išsaugotas pagrįstas tiekėjų pasirinkimas.

| (196) | Atsižvelgiant į tai ir į išvadas, padarytas per ankstesnius tyrimus, manoma, kad tolesnis priemonių taikymas neturės reikšmingo neigiamo poveikio naudotojams ir kad todėl nėra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad toliau taikant galiojančias priemones Malaizijai, Korėjai ir Rusijai būtų pakenkta Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(196)

Atsižvelgiant į tai ir į išvadas, padarytas per ankstesnius tyrimus, manoma, kad tolesnis priemonių taikymas neturės reikšmingo neigiamo poveikio naudotojams ir kad todėl nėra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad toliau taikant galiojančias priemones Malaizijai, Korėjai ir Rusijai būtų pakenkta Sąjungos interesams.

5.3.   Išvada dėl Sąjungos interesų

Išvada dėl Sąjungos interesų

| (197) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija priėjo prie išvados, kad nėra įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, kodėl iš Malaizijos, Korėjos ir Rusijos importuojamiems produktams nereikėtų toliau taikyti išplėstųjų galiojančių antidempingo priemonių. |
| --- | --- |

(197)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija priėjo prie išvados, kad nėra įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, kodėl iš Malaizijos, Korėjos ir Rusijos importuojamiems produktams nereikėtų toliau taikyti išplėstųjų galiojančių antidempingo priemonių.

6.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (198) | Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama toliau taikyti Malaizijai, Korėjai ir Rusijai galiojančias antidempingo priemones ir panaikinti importuojamam Turkijos kilmės peržiūrimajam produktui galiojančias priemones. Taip pat buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Į pateiktą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta. |
| --- | --- |

(198)

Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama toliau taikyti Malaizijai, Korėjai ir Rusijai galiojančias antidempingo priemones ir panaikinti importuojamam Turkijos kilmės peržiūrimajam produktui galiojančias priemones. Taip pat buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Į pateiktą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.

| (199) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Įgyvendinimo Reglamentu (ES) Nr. 78/2013 ir Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1283/2014 su pakeitimais, padarytais Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/306, importuojamoms Malaizijos, Korėjos ir Rusijos kilmės VVJD nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos, o importuojamoms Turkijos kilmės VVJD taikomos antidempingo priemonės turėtų būti nebetaikomos. |
| --- | --- |

(199)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Įgyvendinimo Reglamentu (ES) Nr. 78/2013 ir Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1283/2014 su pakeitimais, padarytais Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/306, importuojamoms Malaizijos, Korėjos ir Rusijos kilmės VVJD nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos, o importuojamoms Turkijos kilmės VVJD taikomos antidempingo priemonės turėtų būti nebetaikomos.

| (200) | Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos antidempingo muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai paminėtų juridinių asmenų, pagamintam importuojamam peržiūrimajam produktui. Bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas šio reglamento rezoliucinėje dalyje konkrečiai nepaminėtas, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, pagamintam importuojamam peržiūrimajam produktui šios normos negali būti taikomos – jam taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(200)

Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos antidempingo muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai paminėtų juridinių asmenų, pagamintam importuojamam peržiūrimajam produktui. Bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas šio reglamento rezoliucinėje dalyje konkrečiai nepaminėtas, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, pagamintam importuojamam peržiūrimajam produktui šios normos negali būti taikomos – jam taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.

| (201) | Visus prašymus taikyti šias individualias antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) reikėtų siųsti Komisijai (17) kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kurie yra susiję, pavyzdžiui, su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą. |
| --- | --- |

(201)

Visus prašymus taikyti šias individualias antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) reikėtų siųsti Komisijai (17) kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kurie yra susiję, pavyzdžiui, su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą.

17

| (202) | Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (18) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi mėnesio, kurį sueina mokėjimo terminas, pirmą kalendorinę dieną. |
| --- | --- |

(202)

Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (18) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi mėnesio, kurį sueina mokėjimo terminas, pirmą kalendorinę dieną.

18

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

| (203) | Pagrindinio Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalimi įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė, |
| --- | --- |

(203)

Pagrindinio Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalimi įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamoms Malaizijos, Rusijos Federacijos ir Korėjos Respublikos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo neviršija 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems tikslams ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (TARIC kodai 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ir 7307998098), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

| Šalis | Bendrovė | Muito norma | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Malaizija | „Anggerik Laksana Sdn Bhd“, Selangor Darul Ehsan | 59,2 % | A324 |
| „Pantech Steel Industries Sdn Bhd“ | 49,9 % | A961 |
| Visos kitos bendrovės | 75,0 % | A999 |
| Rusijos Federacija | Visos bendrovės | 23,8 % | — |
| Korėjos Respublika | „TK Corporation“, 1499-1, Songjeong- Dong, Gangseo-Gu, Busan | 32,4 % | C066 |
| Visos kitos bendrovės | 44,0 % | C999 |

Šalis

Bendrovė

Muito norma

Papildomas TARIC kodas

Malaizija

„Anggerik Laksana Sdn Bhd“, Selangor Darul Ehsan

59,2 %

A324

„Pantech Steel Industries Sdn Bhd“

49,9 %

A961

Visos kitos bendrovės

75,0 %

A999

Rusijos Federacija

Visos bendrovės

23,8 %

—

Korėjos Respublika

„TK Corporation“, 1499-1, Songjeong- Dong, Gangseo-Gu, Busan

32,4 %

C066

Visos kitos bendrovės

44,0 %

C999

3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Importuojamoms Turkijos Respublikos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo neviršija 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems tikslams ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (TARIC kodai 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ir 7307998098), taikomi galutiniai antidempingo muitai panaikinami ir šio importo tyrimas baigiamas.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. balandžio 9 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

1

(2)  
  2003 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 778/2003 iš dalies keičiantis Komisijos sprendimą Nr. 283/2000/EAPB ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 584/96, (EB) Nr. 763/2000 ir (EB) Nr. 1514/2002, dėl antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems į ritinius suvyniotiems karštai valcuotiems gaminiams ir kai kurioms vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno (OL L 114, 2003 5 8, p. 1).

2

(3)  
  2008 m. spalio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1001/2008, kuriuo nustatomas galutinis muitas tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį (OL L 275, 2008 10 16, p. 18).

3

(4)  
  2014 m. gruodžio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1283/2014, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 347, 2014 12 3, p. 17).

4

(5)  
  2016 m. kovo 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/306, kuriuo, atlikus priemonių tarpinę peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1283/2014, kuriuo tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 58, 2016 3 4, p. 38).

5

(6)  
  2013 m. sausio 17 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 78/2013, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas, nustatytas tam tikroms importuojamoms Rusijos ir Turkijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno (OL L 27, 2013 1 29, p. 1).

6

(7)  
  2015 m. spalio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1934, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 282, 2015 10 28, p. 14).

7

(8)  
  OL C 214, 2017 7 4, p. 8 ir OL C 146, 2017 5 11, p. 9.

8

(9)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikroms importuojamoms Turkijos, Rusijos, Korėjos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 31, 2018 1 27, p. 16).

9

(10)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm.

10

(11)  Naudojant 8 skaitmenų kodus galima tiksliau nustatyti su peržiūrimuoju produktu susijusius prekybos statistikos duomenis nei taikant 6 skaitmenų kodus. Todėl 8 skaitmenų kodais grindžiami skaičiai tiksliau atitinka peržiūrimojo produkto prekybos vertę ir apimtį.

11

(12)  Eksportas į tris didžiausias iš jų – Turkmėnistaną, Gruziją ir Azerbaidžaną – atitinkamai sudarė maždaug 0,7 %, 0,5 % ir 0,3 % visos apskaičiuotos Turkijos VVJD gamybos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

12

(13)  Kinijos kilmės VVJD importui nustatytas 58,6 % antidempingo muitas (jo taikymas išplėstas Taivanui, Indonezijai, Šri Lankai ir Filipinams), o Pietų Korėjos, Malaizijos ir Rusijos kilmės VVJD importui nustatyti antidempingo muitai svyruoja nuo 23,8 % iki 75 %. Tuo tarpu Turkijos kilmės VVJD importui nustatyti antidempingo muitai svyruoja nuo 2,9 % iki 16,7 %.

13

(14)  Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kitos pagrindinės paskirties šalys buvo Saudo Arabija, Jungtiniai Arabų Emyratai ir Kinija, sudariusios atitinkamai 16 %, 5 % ir 4 % Korėjos VVJD eksporto.

14

(15)  JAV importo statistikos duomenys grindžiami 8 skaitmenų kodais, kuriuos naudojant galima tiksliau nustatyti su peržiūrimuoju produktu susijusius prekybos statistikos duomenis nei taikant 6 skaitmenų kodus. Todėl 8 skaitmenų kodais nurodomi skaičiai tiksliau atitinka peržiūrimojo produkto prekybos vertę ir apimtį.

15

(16)  JAV valdžios institucijos savo 2018 m. liepos 25 d. sprendime dėl priemonių vengimo laikinai išplėtė 182,9 % dydžio muitų, taikomų iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamoms sandūriniu būdu privirinamoms jungiamosioms detalėms iš nelegiruotojo plieno, taikymą Malaizijai (Federalinio registro 83 tomas, p. 35205–35208).

16

(17)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgija.

17

(18)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

18

---

| 2019 4 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 99/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 4 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 99/36

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/567

2019 m. balandžio 9 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 2465/96 (1), ypač į jo 11 straipsnio b punktą,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1210/2003 III priede išvardytos viešosios įstaigos, korporacijos ir agentūros, taip pat fiziniai ir juridiniai asmenys, buvusios Irako Vyriausybės įstaigos ir organizacijos, kuriems pagal tą reglamentą taikomas lėšų ir ekonominių išteklių, kurie 2003 m. gegužės 22 d. buvo laikomi už Irako ribų, įšaldymas; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1210/2003 III priede išvardytos viešosios įstaigos, korporacijos ir agentūros, taip pat fiziniai ir juridiniai asmenys, buvusios Irako Vyriausybės įstaigos ir organizacijos, kuriems pagal tą reglamentą taikomas lėšų ir ekonominių išteklių, kurie 2003 m. gegužės 22 d. buvo laikomi už Irako ribų, įšaldymas;

| (2) | 2019 m. balandžio 4 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė pašalinti devynis įrašus iš asmenų ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašo; |
| --- | --- |

(2)

2019 m. balandžio 4 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė pašalinti devynis įrašus iš asmenų ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašo;

| (3) | todėl Reglamento (EB) Nr. 1210/2003 III priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(3)

todėl Reglamento (EB) Nr. 1210/2003 III priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1210/2003 III priedas iš dalies keičiamas taip, kaip išdėstyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. balandžio 9 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Užsienio politikos priemonių tarnybos vadovas

---

(1)  
  OL L 169, 2003 7 8, p. 6.

1

---

PRIEDAS

Iš Reglamento (EB) Nr. 1210/2003 III priedo išbraukiami šie įrašai:

| „48. | GENERAL ESTABLISHMENT FOR THARTHAR PROJECT. Adresas: P.O. Box 21, Fallouja, Iraq.“ |
| --- | --- |

„48.

GENERAL ESTABLISHMENT FOR THARTHAR PROJECT. Adresas: P.O. Box 21, Fallouja, Iraq.“

| „58. | IRAQI BROADCASTING AND TELEVISION ESTABLISHMENT. Adresas: Broadcasting & TV Building, Salihiya, Karkh, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„58.

IRAQI BROADCASTING AND TELEVISION ESTABLISHMENT. Adresas: Broadcasting & TV Building, Salihiya, Karkh, Baghdad, Iraq.“

| „64. | IRAQI NEWS AGENCY. Adresas: 28 Nissan Complex, Al Salihiya, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„64.

IRAQI NEWS AGENCY. Adresas: 28 Nissan Complex, Al Salihiya, Baghdad, Iraq.“

| „81. | MINISTRY OF YOUTH, DIRECTORATE-GENERAL OF PLANNING AND FOLLOW UP, IMPORT SECTION. Adresas: P.O. Box 19055, Palestine Street, near Al-Shaab Stadium, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„81.

MINISTRY OF YOUTH, DIRECTORATE-GENERAL OF PLANNING AND FOLLOW UP, IMPORT SECTION. Adresas: P.O. Box 19055, Palestine Street, near Al-Shaab Stadium, Baghdad, Iraq.“

| „140. | STATE ENTERPRISE FOR IRRIGATION PROJECTS. Adresas: Karantina, near Sarafiya Bridge, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„140.

STATE ENTERPRISE FOR IRRIGATION PROJECTS. Adresas: Karantina, near Sarafiya Bridge, Baghdad, Iraq.“

| „164. | STATE ESTABLISHMENT OF HADITHA DAM. Adresas: Haklanya, Haditha, Iraq.“ |
| --- | --- |

„164.

STATE ESTABLISHMENT OF HADITHA DAM. Adresas: Haklanya, Haditha, Iraq.“

| „165. | STATE ESTABLISHMENT OF HEMREEN DAM. Adresas: 6 Mukdadiya, Mukdadiya, Iraq.“ |
| --- | --- |

„165.

STATE ESTABLISHMENT OF HEMREEN DAM. Adresas: 6 Mukdadiya, Mukdadiya, Iraq.“

| „169. | STATE ESTABLISHMENT OF MOSUL DAM. Adresas: Ninewa Governorate, Mosul, Iraq.“ |
| --- | --- |

„169.

STATE ESTABLISHMENT OF MOSUL DAM. Adresas: Ninewa Governorate, Mosul, Iraq.“

| „170. | STATE ESTABLISHMENT OF SMALL DAMS AND REGULATORS. Adresas: Sinak, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„170.

STATE ESTABLISHMENT OF SMALL DAMS AND REGULATORS. Adresas: Sinak, Baghdad, Iraq.“

---

SPRENDIMAI

| 2019 4 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 99/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 4 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 99/38

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2019/568

2019 m. balandžio 8 d.

dėl Bendros pertvarkymo valdybos nario skyrimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 806/2014, kuriuo nustatomos kredito įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymo vienodos taisyklės ir vienoda procedūra, kiek tai susiję su bendru pertvarkymo mechanizmu ir Bendru pertvarkymo fondu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (1), ypač į jo 56 straipsnio 6 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2018 m. gruodžio 5 d. Komisija, išklausiusi Bendrą pertvarkymo valdybą (toliau – valdyba), plenariniame posėdyje priėmė galutinį kandidatų eiti valdybos nario pareigas sąrašą ir tą sąrašą pateikė Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

(1)

2018 m. gruodžio 5 d. Komisija, išklausiusi Bendrą pertvarkymo valdybą (toliau – valdyba), plenariniame posėdyje priėmė galutinį kandidatų eiti valdybos nario pareigas sąrašą ir tą sąrašą pateikė Europos Parlamentui;

| (2) | tą pačią dieną apie šį sąrašą buvo informuota Taryba; |
| --- | --- |

(2)

tą pačią dieną apie šį sąrašą buvo informuota Taryba;

| (3) | vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 806/2014 56 straipsnio 5 dalimi, etatinių valdybos narių kadencija yra penkeri metai; |
| --- | --- |

(3)

vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 806/2014 56 straipsnio 5 dalimi, etatinių valdybos narių kadencija yra penkeri metai;

| (4) | 2019 m. sausio 30 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Sebastiano LAVIOLA skyrimo valdybos nariu ir šį pasiūlymą perdavė Europos Parlamentui patvirtinti; |
| --- | --- |

(4)

2019 m. sausio 30 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Sebastiano LAVIOLA skyrimo valdybos nariu ir šį pasiūlymą perdavė Europos Parlamentui patvirtinti;

| (5) | Europos Parlamentas pasiūlymui pritarė 2019 m. kovo 14 d., |
| --- | --- |

(5)

Europos Parlamentas pasiūlymui pritarė 2019 m. kovo 14 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sebastiano LAVIOLA skiriamas etatiniu Bendros pertvarkymo valdybos nariu penkerių metų kadencijai nuo 2019 m. gegužės 1 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Priimta Liuksemburge 2019 m. balandžio 8 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

F. MOGHERINI

---

(1)  
  OL L 225, 2014 7 30, p. 1.

1

---

| 2019 4 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 99/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 4 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 99/39

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2019/569

2019 m. balandžio 3 d.

dėl pasiūlytos piliečių iniciatyvos „Teisinės valstybės principo laikymasis Europos Sąjungoje“

(pranešta dokumentu Nr. C(2019) 2314)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos (1), ypač į jo 4 straipsnį,

kadangi:

| (1) | pasiūlytos piliečių iniciatyvos „Teisinės valstybės principo laikymasis Europos Sąjungoje“ dalykas yra susijęs su objektyvaus ir nešališko vertinimo mechanizmo, skirto tikrinti, kaip visos valstybės narės puoselėja Europos Sąjungos vertybes, sukūrimu; |
| --- | --- |

(1)

pasiūlytos piliečių iniciatyvos „Teisinės valstybės principo laikymasis Europos Sąjungoje“ dalykas yra susijęs su objektyvaus ir nešališko vertinimo mechanizmo, skirto tikrinti, kaip visos valstybės narės puoselėja Europos Sąjungos vertybes, sukūrimu;

| (2) | pasiūlytos piliečių iniciatyvos tikslai įvardyti taip: „a) priimti bendro pobūdžio Europos Sąjungos teisės aktus, kuriais numatoma galimybė objektyviai tikrinti, kaip praktikoje taikomos su teisinės valstybės principu susijusios nacionalinės nuostatos, siekiant stiprinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą ir sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinti ES sutarties 7 straipsnio nuostatas dėl galimų Sąjungos vertybių pažeidimo atvejų; b) sudaryti palankesnes sąlygas užtikrinti Europos masto teisės aktų dėl teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose (pavyzdžiui, dėl Europos arešto orderio) vykdymą.“; |
| --- | --- |

(2)

pasiūlytos piliečių iniciatyvos tikslai įvardyti taip: „a) priimti bendro pobūdžio Europos Sąjungos teisės aktus, kuriais numatoma galimybė objektyviai tikrinti, kaip praktikoje taikomos su teisinės valstybės principu susijusios nacionalinės nuostatos, siekiant stiprinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą ir sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinti ES sutarties 7 straipsnio nuostatas dėl galimų Sąjungos vertybių pažeidimo atvejų; b) sudaryti palankesnes sąlygas užtikrinti Europos masto teisės aktų dėl teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose (pavyzdžiui, dėl Europos arešto orderio) vykdymą.“;

| (3) | pasiūlytos piliečių iniciatyvos priede aptariamas Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros, kurios būtų galima prašyti pateikti nuomonę, vaidmens stiprinimas siekiant užtikrinti kuo didesnį Sąjungos institucijų sprendimų objektyvumą, be kita ko, policijos bendradarbiavimo ir bendradarbiavimo saugumo klausimais srityse; |
| --- | --- |

(3)

pasiūlytos piliečių iniciatyvos priede aptariamas Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros, kurios būtų galima prašyti pateikti nuomonę, vaidmens stiprinimas siekiant užtikrinti kuo didesnį Sąjungos institucijų sprendimų objektyvumą, be kita ko, policijos bendradarbiavimo ir bendradarbiavimo saugumo klausimais srityse;

| (4) | Europos Sąjungos sutartimi (toliau – ES sutartis) sustiprinama Sąjungos pilietybė ir dar labiau sutvirtinamas demokratinis Sąjungos veikimas, nes joje nustatyta, inter alia, kad kiekvienam piliečiui turi būti suteikta teisė dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime teikiant Europos piliečių iniciatyvą; |
| --- | --- |

(4)

Europos Sąjungos sutartimi (toliau – ES sutartis) sustiprinama Sąjungos pilietybė ir dar labiau sutvirtinamas demokratinis Sąjungos veikimas, nes joje nustatyta, inter alia, kad kiekvienam piliečiui turi būti suteikta teisė dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime teikiant Europos piliečių iniciatyvą;

| (5) | todėl procedūros ir sąlygos, kurias reikia taikyti siekiant įgyvendinti piliečių iniciatyvą, turėtų būti aiškios, paprastos, lengvos taikyti ir turėtų atitikti piliečių iniciatyvos pobūdį, kad būtų skatinamas piliečių dalyvavimas, o Sąjunga taptų prieinamesnė; |
| --- | --- |

(5)

todėl procedūros ir sąlygos, kurias reikia taikyti siekiant įgyvendinti piliečių iniciatyvą, turėtų būti aiškios, paprastos, lengvos taikyti ir turėtų atitikti piliečių iniciatyvos pobūdį, kad būtų skatinamas piliečių dalyvavimas, o Sąjunga taptų prieinamesnė;

| (6) | gali būti priimami Sutartims įgyvendinti reikalingi Sąjungos teisės aktai dėl:






  — | priemonių, kuriomis nustatoma tvarka, pagal kurią valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, objektyviai ir nešališkai vertina, kaip valstybių narių valdžios institucijos įgyvendina Sąjungos politiką laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, visų pirma siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 70 straipsnį visapusiškai taikyti tarpusavio pripažinimo principą, |
| --- | --- | --- |

(6)

gali būti priimami Sutartims įgyvendinti reikalingi Sąjungos teisės aktai dėl:

—

priemonių, kuriomis nustatoma tvarka, pagal kurią valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, objektyviai ir nešališkai vertina, kaip valstybių narių valdžios institucijos įgyvendina Sąjungos politiką laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, visų pirma siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 70 straipsnį visapusiškai taikyti tarpusavio pripažinimo principą,

| — | Tarybos reglamento (EB) Nr. 168/2007 (2) dalinio pakeitimo pagal SESV 352 straipsnį; |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamento (EB) Nr. 168/2007 (2) dalinio pakeitimo pagal SESV 352 straipsnį;

| (7) | tačiau Sutartims įgyvendinti reikalingi Sąjungos teisės aktai, kuriais iš dalies keičiama ES sutarties 7 straipsnyje nustatyta procedūra, negali būti priimami; |
| --- | --- |

(7)

tačiau Sutartims įgyvendinti reikalingi Sąjungos teisės aktai, kuriais iš dalies keičiama ES sutarties 7 straipsnyje nustatyta procedūra, negali būti priimami;

| (8) | tiek, kiek pasiūlyta piliečių iniciatyva siekiama, kad Komisija pateiktų pasiūlymų dėl teisės aktų, kuriais nustatoma objektyvaus ir nešališko vertinimo, kaip nacionalinės valdžios institucijos įgyvendina Sąjungos politiką laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, tvarka ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas, įsteigiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą, pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 4 straipsnio 2 dalies b punktą nėra taip, kad ji akivaizdžiai nepatektų į Komisijos įgaliojimus pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos teisės akto siekiant įgyvendinti Sutartis; |
| --- | --- |

(8)

tiek, kiek pasiūlyta piliečių iniciatyva siekiama, kad Komisija pateiktų pasiūlymų dėl teisės aktų, kuriais nustatoma objektyvaus ir nešališko vertinimo, kaip nacionalinės valdžios institucijos įgyvendina Sąjungos politiką laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, tvarka ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas, įsteigiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą, pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 4 straipsnio 2 dalies b punktą nėra taip, kad ji akivaizdžiai nepatektų į Komisijos įgaliojimus pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos teisės akto siekiant įgyvendinti Sutartis;

| (9) | be to, pagal reglamento 3 straipsnio 2 dalį sudarytas piliečių komitetas ir paskirti kontaktiniai asmenys, o pasiūlyta piliečių iniciatyva nėra aiškiai siekiama piktnaudžiauti, ji nėra lengvabūdiška, nepagrįsta ar akivaizdžiai prieštaraujanti ES sutarties 2 straipsnyje nustatytoms Sąjungos vertybėms; |
| --- | --- |

(9)

be to, pagal reglamento 3 straipsnio 2 dalį sudarytas piliečių komitetas ir paskirti kontaktiniai asmenys, o pasiūlyta piliečių iniciatyva nėra aiškiai siekiama piktnaudžiauti, ji nėra lengvabūdiška, nepagrįsta ar akivaizdžiai prieštaraujanti ES sutarties 2 straipsnyje nustatytoms Sąjungos vertybėms;

| (10) | todėl pasiūlyta piliečių iniciatyva „Teisinės valstybės principo laikymasis Europos Sąjungoje“ turėtų būti užregistruota, |
| --- | --- |

(10)

todėl pasiūlyta piliečių iniciatyva „Teisinės valstybės principo laikymasis Europos Sąjungoje“ turėtų būti užregistruota,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Užregistruojama pasiūlyta piliečių iniciatyva „Teisinės valstybės principo laikymasis Europos Sąjungoje“.

2.   Pritarimo šiai pasiūlytai piliečių iniciatyvai pareiškimai gali būti renkami remiantis tuo, kad ja siūloma Komisijai pateikti pasiūlymų dėl teisės aktų, kuriais:

| — | nustatoma objektyvaus ir nešališko vertinimo, kaip nacionalinės valdžios institucijos įgyvendina Sąjungos politiką laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, tvarka, |
| --- | --- |

—

nustatoma objektyvaus ir nešališko vertinimo, kaip nacionalinės valdžios institucijos įgyvendina Sąjungos politiką laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, tvarka,

| — | iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas, įsteigiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą. |
| --- | --- |

—

iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas, įsteigiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2019 m. balandžio 8 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas pasiūlytos piliečių iniciatyvos „Teisinės valstybės principo laikymasis Europos Sąjungoje“ organizatoriams (piliečių komiteto nariams), kuriems kaip kontaktiniai asmenys atstovauja Pier Virgilio DASTOLI ir Marco CAPPATO.

Priimta Briuselyje 2019 m. balandžio 3 d.

Komisijos vardu

Frans TIMMERMANS

Pirmasis pirmininko pavaduotojas

---

(1)  
  OL L 65, 2011 3 11, p. 1.

1

(2)  
  2007 m. vasario 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 168/2007, įsteigiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą (OL L 53, 2007 2 22, p. 1).

2

---

| 2019 4 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 99/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 4 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 99/41

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2019/570

2019 m. balandžio 8 d.

kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1313/2013/ES įgyvendinimo taisyklės dėl „rescEU“ pajėgumų ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/762/ES

(pranešta dokumentu Nr. C(2019) 2644)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (1), ypač į jo 32 straipsnio 1 dalies g punktą,

kadangi:

| (1) | Sprendime Nr. 1313/2013/ES nustatytu Sąjungos civilinės saugos mechanizmu (toliau – Sąjungos mechanizmas) sustiprinamas Sąjungos ir valstybių narių bendradarbiavimas ir palengvinamas veiksmų derinimas civilinės saugos srityje, siekiant pagerinti Sąjungos reagavimą į gamtines ir žmogaus sukeltas nelaimes; |
| --- | --- |

(1)

Sprendime Nr. 1313/2013/ES nustatytu Sąjungos civilinės saugos mechanizmu (toliau – Sąjungos mechanizmas) sustiprinamas Sąjungos ir valstybių narių bendradarbiavimas ir palengvinamas veiksmų derinimas civilinės saugos srityje, siekiant pagerinti Sąjungos reagavimą į gamtines ir žmogaus sukeltas nelaimes;

| (2) | Sprendime Nr. 1313/2013/ES apibrėžiama teisinė „rescEU“ sistema. „rescEU“ siekiama suteikti pagalbą itin didelio masto situacijų atveju, kai nacionaliniu lygmeniu turimais pajėgumais ir Europos civilinės saugos rezervui valstybių narių skirtais pajėgumais neįmanoma užtikrinti veiksmingo reagavimo; |
| --- | --- |

(2)

Sprendime Nr. 1313/2013/ES apibrėžiama teisinė „rescEU“ sistema. „rescEU“ siekiama suteikti pagalbą itin didelio masto situacijų atveju, kai nacionaliniu lygmeniu turimais pajėgumais ir Europos civilinės saugos rezervui valstybių narių skirtais pajėgumais neįmanoma užtikrinti veiksmingo reagavimo;

| (3) | pastaraisiais metais Europoje labai padaugėjo didelio masto miškų gaisrų, o tai turi rimtų padarinių ekonomikai, aplinkai ir socialiniam gyvenimui. 2017 m. ir 2018 m. miškų gaisrų sezonai parodė, kad būtina pasirengti tiems atvejams, kai didelė nelaimė vienu metu ištinka kelias valstybes nares; |
| --- | --- |

(3)

pastaraisiais metais Europoje labai padaugėjo didelio masto miškų gaisrų, o tai turi rimtų padarinių ekonomikai, aplinkai ir socialiniam gyvenimui. 2017 m. ir 2018 m. miškų gaisrų sezonai parodė, kad būtina pasirengti tiems atvejams, kai didelė nelaimė vienu metu ištinka kelias valstybes nares;

| (4) | kintantis miško gaisrų rizikos pobūdis lėmė patikimų Sąjungos lygmens reagavimo į nelaimes pajėgumų trūkumą. Šis trūkumas buvo ypač akivaizdus 2017 m. miškų gaisrų gesinimo sezono metu, kai pagal Sąjungos mechanizmą suteiktų pajėgumų neužteko, kad būtų patenkinti pagalbos prašiusių šalių poreikiai; |
| --- | --- |

(4)

kintantis miško gaisrų rizikos pobūdis lėmė patikimų Sąjungos lygmens reagavimo į nelaimes pajėgumų trūkumą. Šis trūkumas buvo ypač akivaizdus 2017 m. miškų gaisrų gesinimo sezono metu, kai pagal Sąjungos mechanizmą suteiktų pajėgumų neužteko, kad būtų patenkinti pagalbos prašiusių šalių poreikiai;

| (5) | todėl, remiantis Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 12 straipsnio 2 dalimi, reikėtų kuo skubiau apibrėžti pradinę „rescEU“ sudėtį ir į pirmąjį įgyvendinimo sprendimą reikėtų įtraukti miškų gaisrų gesinimo iš oro pajėgumus, kad būtų galima reaguoti į laukinės augmenijos gaisrus. Dėl būtino lankstumo pereinamuoju laikotarpiu pagal Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 35 straipsnį, „rescEU“ pajėgumų skaičius turėtų būti preliminariai nustatytas tolesniuose įgyvendinimo sprendimuose; |
| --- | --- |

(5)

todėl, remiantis Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 12 straipsnio 2 dalimi, reikėtų kuo skubiau apibrėžti pradinę „rescEU“ sudėtį ir į pirmąjį įgyvendinimo sprendimą reikėtų įtraukti miškų gaisrų gesinimo iš oro pajėgumus, kad būtų galima reaguoti į laukinės augmenijos gaisrus. Dėl būtino lankstumo pereinamuoju laikotarpiu pagal Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 35 straipsnį, „rescEU“ pajėgumų skaičius turėtų būti preliminariai nustatytas tolesniuose įgyvendinimo sprendimuose;

| (6) | pagal Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 12 straipsnio 4 dalį „rescEU“ miškų gaisrų gesinimo iš oro pajėgumams keliami kokybės reikalavimai turėtų būti išdėstyti pasikonsultavus su valstybėmis narėmis; jie turėtų būti grindžiami nusistovėjusiais tarptautiniais standartais, jei tokių standartų jau yra. Kadangi miškų gaisrų gesinimo iš oro pajėgumams taikomų nusistovėjusių tarptautinių standartų nėra, miškų gaisrų gesinimo iš oro pajėgumams taikomi kokybės reikalavimai turėtų būti grindžiami esamais bendro pobūdžio reikalavimais, taikomais Europos civilinės saugos rezervo moduliams, ir geriausia patirtimi taikant Sąjungos mechanizmą. Šie kokybės reikalavimai turėtų būti išdėstyti šio sprendimo priede; |
| --- | --- |

(6)

pagal Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 12 straipsnio 4 dalį „rescEU“ miškų gaisrų gesinimo iš oro pajėgumams keliami kokybės reikalavimai turėtų būti išdėstyti pasikonsultavus su valstybėmis narėmis; jie turėtų būti grindžiami nusistovėjusiais tarptautiniais standartais, jei tokių standartų jau yra. Kadangi miškų gaisrų gesinimo iš oro pajėgumams taikomų nusistovėjusių tarptautinių standartų nėra, miškų gaisrų gesinimo iš oro pajėgumams taikomi kokybės reikalavimai turėtų būti grindžiami esamais bendro pobūdžio reikalavimais, taikomais Europos civilinės saugos rezervo moduliams, ir geriausia patirtimi taikant Sąjungos mechanizmą. Šie kokybės reikalavimai turėtų būti išdėstyti šio sprendimo priede;

| (7) | biudžetinės drausmės tikslais šiame sprendime būtina nustatyti sąnaudas, susijusias su Sąjungos finansine parama pagal „rescEU“ pereinamuoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

(7)

biudžetinės drausmės tikslais šiame sprendime būtina nustatyti sąnaudas, susijusias su Sąjungos finansine parama pagal „rescEU“ pereinamuoju laikotarpiu;

| (8) | siekiant patikimai valdyti finansus, tiesioginės dotacijos „rescEU“ pajėgumams pereinamuoju laikotarpiu turėtų būti skiriamos remiantis metine darbo programa; |
| --- | --- |

(8)

siekiant patikimai valdyti finansus, tiesioginės dotacijos „rescEU“ pajėgumams pereinamuoju laikotarpiu turėtų būti skiriamos remiantis metine darbo programa;

| (9) | 2019 m. kovo 21 d. įsigaliojus Europos Parlamento ir Tarybos sprendimui (ES) 2019/420 (2), laikino trūkumo pašalinimo įvykus išskirtinėms nelaimėms taisyklės, išdėstytos Komisijos įgyvendinimo sprendime 2014/762/ES (3), tapo nebeaktualios. Siekiant nuoseklumo, Įgyvendinimo sprendimo 2014/762/ES 7 skyrių reikėtų išbraukti; |
| --- | --- |

(9)

2019 m. kovo 21 d. įsigaliojus Europos Parlamento ir Tarybos sprendimui (ES) 2019/420 (2), laikino trūkumo pašalinimo įvykus išskirtinėms nelaimėms taisyklės, išdėstytos Komisijos įgyvendinimo sprendime 2014/762/ES (3), tapo nebeaktualios. Siekiant nuoseklumo, Įgyvendinimo sprendimo 2014/762/ES 7 skyrių reikėtų išbraukti;

| (10) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 33 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 33 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiame sprendime nustatytos Sprendimo Nr. 1313/2013/ES įgyvendinimo taisyklės, susijusios su:

| a) | pradine „rescEU“ sudėtimi – pajėgumais ir kokybės reikalavimais; |
| --- | --- |

a)

pradine „rescEU“ sudėtimi – pajėgumais ir kokybės reikalavimais;

| b) | pajėgumų finansavimu Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 35 straipsnyje nurodytu pereinamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

b)

pajėgumų finansavimu Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 35 straipsnyje nurodytu pereinamuoju laikotarpiu.

2 straipsnis

Pradinė „rescEU“ sudėtis

1.   „rescEU“ sudaro miškų gaisrų gesinimo iš oro pajėgumai.

2.   1 dalyje nurodytus miškų gaisrų gesinimo iš oro pajėgumus sudaro:

| a) | miškų gaisrų gesinimo iš oro pajėgumai naudojant lėktuvus; |
| --- | --- |

a)

miškų gaisrų gesinimo iš oro pajėgumai naudojant lėktuvus;

| b) | miškų gaisrų gesinimo iš oro pajėgumai naudojant sraigtasparnius. |
| --- | --- |

b)

miškų gaisrų gesinimo iš oro pajėgumai naudojant sraigtasparnius.

3.   2 dalyje nurodytiems pajėgumams taikomi kokybės reikalavimai išdėstyti priede.

3 straipsnis

„rescEU“ pajėgumams taikomos finansinės priemonės, nurodytos Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 35 straipsnyje

1.   Komisija metinėje darbo programoje apibrėžia kriterijus, pagal kuriuos skiriamos tiesioginės dotacijos Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 35 straipsnyje nurodytoms sąnaudoms, reikalingoms siekiant užtikrinti skubią prieigą prie 2 straipsnyje nurodytų pajėgumų, padengti.

2.   Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 35 straipsnyje nurodytos sąnaudos apima parengties sąnaudas, įskaitant, jei taikoma, su technine priežiūra, personalu, mokymu (įskaitant įgulos narių ir techninių darbuotojų mokymą), sandėliavimu, draudimu susijusias sąnaudas, taip pat kitas sąnaudas, būtinas užtikrinti faktinį tokių pajėgumų prieinamumą.

4 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo 2014/762/ES dalinis pakeitimas

Įgyvendinimo sprendimo 2014/762/ES 7 skyrius išbraukiamas.

5 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2019 m. balandžio 8 d.

Komisijos vardu

Christos STYLIANIDES

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 924.

1

(2)  
  2019 m. kovo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2019/420, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (OL L 77 I, 2019 3 20, p. 1).

2

(3)  
  2014 m. spalio 16 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/762/ES, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo įgyvendinimo taisyklės ir panaikinami Komisijos sprendimai 2004/277/EB, Euratomas ir 2007/606/EB, Euratomas (OL L 320, 2014 11 6, p. 1).

3

---

PRIEDAS

„RESCEU“ PAJĖGUMAMS TAIKOMI KOKYBĖS REIKALAVIMAI

1.   Miško gaisrų gesinimo iš oro pajėgumai naudojant lėktuvus

| Užduotys | — | Prisidėti prie didelių miško ir augmenijos gaisrų gesinimo vykdant operacijas iš oro. |
| --- | --- | --- |

Užduotys

—

Prisidėti prie didelių miško ir augmenijos gaisrų gesinimo vykdant operacijas iš oro.

Pajėgumai

| — | 2 lėktuvai, kurių kiekvieno talpa ne mažesnė kaip 3 000 litrų, arba 1 lėktuvas, kurio talpa ne mažesnė kaip 8 000 litrų (1). |
| --- | --- |

—

2 lėktuvai, kurių kiekvieno talpa ne mažesnė kaip 3 000 litrų, arba 1 lėktuvas, kurio talpa ne mažesnė kaip 8 000 litrų (1).

| — | Gebėjimas nepertraukiamai vykdyti operacijas. |
| --- | --- |

—

Gebėjimas nepertraukiamai vykdyti operacijas.

Pagrindinės sudedamosios dalys

| — | Lėktuvas. |
| --- | --- |

—

Lėktuvas.

| — | Ne mažiau kaip dvi įgulos. |
| --- | --- |

—

Ne mažiau kaip dvi įgulos.

| — | Techniniai darbuotojai. |
| --- | --- |

—

Techniniai darbuotojai.

| — | Mobilus techninės priežiūros komplektas. |
| --- | --- |

—

Mobilus techninės priežiūros komplektas.

| — | Ryšių įranga, leidžianti palaikyti ryšį „oras–oras“ ir „oras–žemė“. |
| --- | --- |

—

Ryšių įranga, leidžianti palaikyti ryšį „oras–oras“ ir „oras–žemė“.

Savarankiškas apsirūpinimas

| — | Įrangos saugojimas ir modulio įrangos techninė priežiūra. |
| --- | --- |

—

Įrangos saugojimas ir modulio įrangos techninė priežiūra.

| — | Įranga ryšiui su atitinkamais partneriais, ypač su atsakingais už veiklos koordinavimą įvykio vietoje, užtikrinti. |
| --- | --- |

—

Įranga ryšiui su atitinkamais partneriais, ypač su atsakingais už veiklos koordinavimą įvykio vietoje, užtikrinti.

Dislokavimas

| — | Prireikus skubaus reagavimo (2) – parengtis išvykti ne vėliau kaip per 3 valandas nuo pasiūlymo priėmimo. |
| --- | --- |

—

Prireikus skubaus reagavimo (2) – parengtis išvykti ne vėliau kaip per 3 valandas nuo pasiūlymo priėmimo.

| — | Galimybė dislokuoti 2 000 km spinduliu per ne daugiau kaip 24 valandas. |
| --- | --- |

—

Galimybė dislokuoti 2 000 km spinduliu per ne daugiau kaip 24 valandas.

2.   Miško gaisrų gesinimo iš oro pajėgumai naudojant sraigtasparnius

| Užduotys | — | Prisidėti prie didelių miško ir augmenijos gaisrų gesinimo vykdant operacijas iš oro. |
| --- | --- | --- |

Užduotys

—

Prisidėti prie didelių miško ir augmenijos gaisrų gesinimo vykdant operacijas iš oro.

Pajėgumai

| — | 1 sraigtasparnis, kurio talpa ne mažesnė kaip 3 000 litrų (3). |
| --- | --- |

—

1 sraigtasparnis, kurio talpa ne mažesnė kaip 3 000 litrų (3).

| — | Gebėjimas nepertraukiamai vykdyti operacijas. |
| --- | --- |

—

Gebėjimas nepertraukiamai vykdyti operacijas.

Pagrindinės sudedamosios dalys

| — | Sraigtasparnis su ne mažiau kaip dviem įgulomis. |
| --- | --- |

—

Sraigtasparnis su ne mažiau kaip dviem įgulomis.

| — | Techniniai darbuotojai. |
| --- | --- |

—

Techniniai darbuotojai.

| — | Vandens talpa arba purškimo rinkinys. |
| --- | --- |

—

Vandens talpa arba purškimo rinkinys.

| — | 1 techninės priežiūros komplektas. |
| --- | --- |

—

1 techninės priežiūros komplektas.

| — | 1 atsarginių dalių komplektas. |
| --- | --- |

—

1 atsarginių dalių komplektas.

| — | Gelbėjimo keltuvai. |
| --- | --- |

—

Gelbėjimo keltuvai.

| — | Ryšių įranga, leidžianti palaikyti ryšį „oras-oras“ ir „oras-žemė“. |
| --- | --- |

—

Ryšių įranga, leidžianti palaikyti ryšį „oras-oras“ ir „oras-žemė“.

Savarankiškas apsirūpinimas

| — | Įrangos saugojimas ir modulio įrangos techninė priežiūra. |
| --- | --- |

—

Įrangos saugojimas ir modulio įrangos techninė priežiūra.

| — | Įranga ryšiui su atitinkamais partneriais, ypač su atsakingais už veiklos koordinavimą įvykio vietoje, užtikrinti. |
| --- | --- |

—

Įranga ryšiui su atitinkamais partneriais, ypač su atsakingais už veiklos koordinavimą įvykio vietoje, užtikrinti.

Dislokavimas

| — | Prireikus skubaus reagavimo (4) – parengtis išvykti ne vėliau kaip per 3 valandas nuo pasiūlymo priėmimo. |
| --- | --- |

—

Prireikus skubaus reagavimo (4) – parengtis išvykti ne vėliau kaip per 3 valandas nuo pasiūlymo priėmimo.

| — | Galimybė dislokuoti 2 000 km spinduliu per ne daugiau kaip 24 valandas. |
| --- | --- |

—

Galimybė dislokuoti 2 000 km spinduliu per ne daugiau kaip 24 valandas.

---

(1)  Šie reikalavimai gali būti peržiūrėti, atsižvelgiant į galimą miško gaisrų gesinimo iš oro pajėgumų rinkos pokyčius, įskaitant pokyčius, susijusius su galimybe įsigyti atsarginių dalių.

(2)  Skubus reagavimas – reagavimo operacija, trunkanti ne ilgiau kaip vieną dieną, įskaitant skrydį iš vietos, kurioje yra „rescEU“ pajėgumai, ir į ją.

(3)  Įgyvendinant Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 35 straipsnį ir pagrįstais atvejais remiantis regiono pažeidžiamumo vertinimu, miško gaisrų gesinimo iš oro pajėgumus naudojant sraigtasparnius gali sudaryti ne daugiau kaip 3 sraigtasparniai, kurių bendra talpa ne mažesnė kaip 3 000 litrų.

(4)  Skubus reagavimas – reagavimo operacija, trunkanti ne ilgiau kaip vieną dieną, įskaitant skrydį iš vietos, kurioje yra „rescEU“ pajėgumai, ir į ją.

---

| 2019 4 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 99/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 4 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 99/46

---

BENDROS PERTVARKYMO VALDYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/571

2019 m. kovo 28 d.

dėl Bendros pertvarkymo valdybos 2017 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo ir sąskaitų uždarymo (SRB/PS/2019/02)

BENDRA PERTVARKYMO VALDYBA SAVO VYKDOMAJAME POSĖDYJE,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 806/2014, kuriuo nustatomos kredito įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymo vienodos taisyklės ir vienoda procedūra, kiek tai susiję su bendru pertvarkymo mechanizmu ir Bendru pertvarkymo fondu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (1) (toliau – Bendro pertvarkymo mechanizmo reglamentas), 50 straipsnio 1 dalies b punktą ir 63 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 806/2014, kuriuo nustatomos kredito įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymo vienodos taisyklės ir vienoda procedūra, kiek tai susiję su bendru pertvarkymo mechanizmu ir Bendru pertvarkymo fondu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (1) (toliau – Bendro pertvarkymo mechanizmo reglamentas), 50 straipsnio 1 dalies b punktą ir 63 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdama į Bendros pertvarkymo valdybos finansinio reglamento 103, 104 ir 105 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Bendros pertvarkymo valdybos finansinio reglamento 103, 104 ir 105 straipsnius,

| — | atsižvelgdama į Bendros pertvarkymo valdybos 2017 finansinių metų galutines metines finansines ataskaitas, kurios patvirtintos per 2018 m. birželio 21–22 d. posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Bendros pertvarkymo valdybos 2017 finansinių metų galutines metines finansines ataskaitas, kurios patvirtintos per 2018 m. birželio 21–22 d. posėdį,

| — | atsižvelgdama į Bendros pertvarkymo valdybos 2017 finansinių metų metinę veiklos ataskaitą, kuri patvirtinta per 2018 m. birželio 21–22 d. posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Bendros pertvarkymo valdybos 2017 finansinių metų metinę veiklos ataskaitą, kuri patvirtinta per 2018 m. birželio 21–22 d. posėdį,

| — | atsižvelgdama į Audito Rūmų metinę ataskaitą, kurioje pateikiamas patikinimo pareiškimas dėl sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo bei patikimo finansų valdymo 2017 finansiniais metais, kartu su Bendros pertvarkymo valdybos atsakymais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Audito Rūmų metinę ataskaitą, kurioje pateikiamas patikinimo pareiškimas dėl sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo bei patikimo finansų valdymo 2017 finansiniais metais, kartu su Bendros pertvarkymo valdybos atsakymais,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 23 „Bendra pertvarkymo valdyba – sudėtinga bankų sąjungos užduotis pradėta vykdyti, bet dar daug reikia nuveikti“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 23 „Bendra pertvarkymo valdyba – sudėtinga bankų sąjungos užduotis pradėta vykdyti, bet dar daug reikia nuveikti“,

| — | atsižvelgdama į vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 806/2014 92 straipsnio 4 dalimi parengtą Audito ataskaitą dėl neapibrėžtųjų įsipareigojimų (Bendrai pertvarkymo valdybai, Tarybai, Komisijai ar kt.), atsiradusių dėl Bendros pertvarkymo valdybos, Tarybos ir Komisijos užduočių pagal šį reglamentą vykdymo 2017 finansiniais metais, kartu su Bendros pertvarkymo valdybos, Tarybos ir Komisijos atsakymais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 806/2014 92 straipsnio 4 dalimi parengtą Audito ataskaitą dėl neapibrėžtųjų įsipareigojimų (Bendrai pertvarkymo valdybai, Tarybai, Komisijai ar kt.), atsiradusių dėl Bendros pertvarkymo valdybos, Tarybos ir Komisijos užduočių pagal šį reglamentą vykdymo 2017 finansiniais metais, kartu su Bendros pertvarkymo valdybos, Tarybos ir Komisijos atsakymais,

NUSPRENDĖ:

1.

patvirtinti Bendros pertvarkymo valdybos pirmininkui, kad 2017 finansinių metų Valdybos biudžetas įvykdytas;

2.

patvirtinti Bendros pertvarkymo valdybos 2017 finansinių metų sąskaitų uždarymą;

3.

išdėstyti savo pastabas toliau pateikiamame pasiūlyme;

4.

pavesti Bendros pertvarkymo valdybos pirmininkui pranešti apie šį sprendimą Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje) ir Bendros pertvarkymo valdybos interneto svetainėje.

Priimta Madride 2019 m. kovo 28 d.

Bendros pertvarkymo valdybos vardu

Klaus KUMPFMÜLLER

Plenarinės sudėties valdybos narys

---

(1)  
  OL L 225, 2014 7 30, p. 1.

1

---

Klaidų ištaisymas

| 2019 4 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 99/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 4 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 99/47

---

Susitarimo, kuriuo įsteigiamas Tarptautinis ES ir LAK fondas, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 288, 2016 m. spalio 22 d.
  )

Susitarimo, kuriuo įsteigiamas Tarptautinis ES ir LAK fondas, paskelbimas pripažįstamas negaliojančiu.

---